ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 53, 2023-03-16 00:00

דוד ביטן: צהריים טובים

דוד ביטן:  הנושא: השלכות קריסת סיליקון ואלי בנק על ההייטק הישראלי

דוד ביטן:  ראינו מה שקרה והיינו מודאגים ממה שקורה, אבל בינתיים הבנתי שקראתי בתקשורת שלאחר שהבנק השני נפל, נשיא ארצות הברית אמר שהוא כן יגבה את החברות

דוד ביטן:  אז החלטנו לקיים את הישיבה בכל זאת, לראות מה המצב - לראות שזה לא יחזור על עצמו, מצד אחד, ומצד שני, אם זה יכול לקרות גם בישראל

דוד ביטן:  בואו נתחיל עם מריאן כהן

מריאן כהן: צהריים טובים

מריאן כהן:  קודם כל, אני שמח לפגוש אותך בפורום המכובד, ותודה לכל הנוכחים

מריאן כהן:  נכון שהפרשה של הסיליקון ואלי בנק היא פחות או יותר מאחורינו - עדיין יש חברות שצריכות להתגבר על קשיים שיש להן בתזרימי מזומנים - אבל אני חושב שהפרשה הזאת מאחורינו

דוד ביטן: הכסף יחזור לכולם? אבל קראתי כאלה שהשקיעו בכל מיני מקומות שם – זה ייקח זמן, או שלא יהיה בכלל, אני יודע? משהו כזה

שלום דנינו: אתה יכול לתת מספר, כמה עסקים שלנו מעורבים ובאיזה - - -     

מריאן כהן: לא, אני לא יכול לתת מספר

מריאן כהן:  אני רק יכול להגיד לך שכל המספרים שאתה שומע הם כנראה לא נכונים

מריאן כהן:  אתה יודע מה, אני לא יודע מה אתה שומע, התקשרו אליי בסוף השבוע שעבר ואמרו לי "תראה, שמענו שיש 1400 חברות ישראליות שתקועות בבנק" – נראה לי מספר גבוה

שלום דנינו: מה להערכתך, במה מדובר?     

מריאן כהן: מאות רבות

מריאן כהן:  אבל זה לא חשוב, הפרשה של הסיליקון ואלי בנק צריכה להיות קריאת השכמה מבחינתנו, משום שזה - - -     

דוד ביטן: אבל אם כבר מדברים, גם בבנק השני יש חברות ישראליות?     

מריאן כהן: בטוח שיש חברות ישראליות

מריאן כהן:  תראה, כל פעם שיש איזשהו אסון באיזשהו חור על פני הגלובוס, איזשהו אסון שקרה, איזה הר געש שהתפרץ וכו' – יש שם ישראלים

מריאן כהן:  אז בטוח שבבנקים האלה יש חברות ישראליות

דוד ביטן: לא, לא אם יש

דוד ביטן:  השאלה היא אם זה משמעותי שם

דוד ביטן:  ברור לי שיש חברה כזאת או אחרת

מריאן כהן: זה פחות משמעותי

מריאן כהן:  הסיליקון ואלי בנק היה הבנק של חברות הטכנולוגיה והסטארטאפים

מריאן כהן:  זה בנק שפעיל מעל ל-40 שנה, הוא קם בסיליקון ואלי, עריסת ההייטק העולמית, ושירת באופן ייחודי את חברות ההייטק

מריאן כהן:  הוא לא נפל בגלל שהוא היה בנק רע, הוא נפל בגלל שבזמן קצר מאוד נוצר סנטימנט שלילי, הפסיכולוגיה עבדה לרעתו, ההתנפלות של המפקידים למשוך את הכסף – אין בעולם הרבה בנקים שיכולים לעמוד ב-rally כזה

מריאן כהן:      אבל אני חושב שהיום הסיליקון ואלי בנק הוא לא העניין הגדול, אנחנו צריכים להסתכל על האירוע כאירוע, ואיך אנחנו נערכים לאירוע הבא, שממשלת ארצות הברית אולי לא תעמוד מאחוריו – כי זה בעצם מה שהציל את החברות הפעם

מריאן כהן:  אם ממשלת ארצות הברית לא תעמוד מאחורי האירוע, החברות תהיינה בבעיה גדולה מאוד

מריאן כהן:  אני לא דואג לחברות האמריקאיות, אני דואג לחברות שלנו

מריאן כהן:  ואז תהיה לנו בעיה גדולה, הבעיה הגדולה שלנו תתחיל בחברות עצמן, תמשיך עם העובדים, ובסוף תגלוש לכולנו, למשק

מריאן כהן:      אני חושב שמאוד חשוב להכיר היום, באופן גלוי, מודע ומוצהר, בחשיבות ההייטק הישראלי

מריאן כהן:  ממשלת ישראל צריכה לצאת בהצהרה בעניין הזה, וגם לצאת במעשים מאוד ברורים, ושלא יצטרכו לחיות בפחד

מריאן כהן:  מה שאני בא ונותן כדוגמה: בשבוע שעבר, ממשלת ארצות הברית אמרה תוך 48 שעות שיש 200 מיליארד דולר והיא מתחייבת לכסות את החור שנוצר בבנק - לכל החברות, לכל המפקידים, וממשלת ישראל גירדה בראש

מריאן כהן:  גדי מספר לי שהייתה איזושהי כוונה, אולי אפילו יצאו באיזושהי אמירה שאני לא מכיר, שהם מוכנים להעניק איזושהי קרן תמיכה – הכוונה בתמיכה היא לא לתת נדבות של 600 מיליון שקל, הדבר שהכי חשוב בזה זה לא רק להביא את הכסף, אלא להודיע, כדי שכולם ידעו שזה קיים

מריאן כהן:      אנחנו, באיגוד ההייטק, יחד עם התאחדות התעשיינים, יצאנו באיזושהי הצעה, בתוכנית תמיכה, שהיא איגוח בערבות מדינה, שבעצם לא היה צריך לתת כסף מתנה, זה בעצם לגשר על איזשהו זמן עד שהפיקדונות יוסדרו

מריאן כהן:  משום שמה שיהרוג את החברות זה לא הכסף שהולך לאיבוד - שלא הלך לאיבוד – אלא התזרים: חברות שפתאום מנותקות ממקור הכסף שלהן, ולא רק ממקור הכסף שלהן, אלא מהכסף שלהן, וצריכות לשלם משכורות, ספקים, התחייבויות, לשלם דמי שימוש בענן, למשל, שאם אתה לא משלם – אין לך אותו, ואז החברה מתה

מריאן כהן:  זו יכולה להיות חברה מצוינת, אבל התזרים הורג אותה

מריאן כהן:  פה אני חושב שתפקידה של ממשלת ישראל הוא לבוא ולהגיד: "אנחנו דואגים להייטק", ולא כמו שבאו אלינו ואמרו לנו "מה, אתם הייטק, אתם עשירים וכו', ואתם רק מבקשים כסף" – אנחנו לא מבקשים כסף, אנחנו מבקשים - - -     

דוד ביטן: מי אמר לך את זה? בינתיים הם נותנים כסף, מסין והכל

מריאן כהן: לך אני לא צריך להסביר שרק המיסים שעובדי ההייטק משלמים זה אולי שליש מהכנסות המדינה - - -     

דוד ביטן: לא צריך לנפח את זה יותר מדי, משלמים יפה

מריאן כהן: אני לא מנפח, אמרתי שליש ואומרים שזה 35 אחוז, זה אפילו טיפה יותר

מריאן כהן:  אבל לא חשוב

דוד ביטן: לא, זה לא נשמע לי

דוד ביטן:  זה מספר דמיוני

דוד ביטן:  לא נשמע, אבל הם משלמים

מריאן כהן: לא, אבל הכנסות ממיסים על שכר

מריאן כהן:  אני לא מדבר עכשיו על מס ערך מוסף - - -     

דוד ביטן: שכר – יש להם בערך 12 אחוזים מהעובדים במדינה

דוד ביטן:  זה מה שאתם הבאתם לי, בדיון שהיה פה על הרפורמה ההייטקיסטים הביאו לי נייר שאומר שזה של 12 אחוז מהעובדים

דוד ביטן:  אז הם משלמים

דוד ביטן:  אני מדבר על המסמך שאתם הבאתם

דוד ביטן:  אני לא יודע אם זה אתם, אבל זה היה מטעמכם

מריאן כהן: אני אעשה לך טיפה סדר במספרים: זה 12 אחוז מהעובדים - -     

דוד ביטן: והמשכורות הגבוהות משלמות יותר

מריאן כהן: כאשר 50 אחוז מהעובדים לא משלמים מס הכנסה

מריאן כהן:  לא בגלל שהם רעים, אלא בגלל שהם לא מגיעים לסף

מריאן כהן:  כממוצע, ה-12 האלה הם הרבה מעל - - -     

דוד ביטן: אז תכפיל, נו

דוד ביטן:  אז זה לא 12, זה 25 אחוז

דוד ביטן:  בסכומים

מריאן כהן: אני אומר לך שזה 35 אחוז, אבל אם זה 25 אחוז זה מספיק כדי לדאוג

דוד ביטן: אוקיי

דוד ביטן:  בוא ניתן גם להם לדבר קצת

גדי אריאלי: קודם כל, אני אחלק את התשובה לשניים

שלום דנינו: תשובה לאיזו שאלה?     

דוד ביטן: באופן כללי

גדי אריאלי: באופן כללי, לנושא

שלום דנינו: לנושא

שלום דנינו:  חשבתי שהייתה שאלה

גדי אריאלי: לא, לא הייתה שאלה

גדי אריאלי:      כבר ביום חמישי, כשהראו את הסימנים הראשונים, ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר המדע אופיר אקוניס, בשיתוף פעולה עם החדשנות, כבר גילו ערנות בנושא הזה; דובר על כך שברגע שיהיו סימנים מוכחים לכל הכאוס הזה עם נפילת הבנק, ממשלת ישראל – אפרופו מה שאמר חברי, מריאן – לא דיברו על סכום, אלא דיברו על כך שכמו שהתנהלו בתקופת הקורונה, עם קופסת סיוע, גם הפעם ימצאו לנכון

גדי אריאלי:  גם היה לנו, ביחד עם החדשנות, דיון בוועדת השרים למדע

גדי אריאלי:  דיברו על זה שכרגע לא יודעים מספרים, בהמשך למה שמריאן העלה, וברגע שהם יעשו איזשהו סקר בין חברות ההייטק הישראליות וידעו וינסו להעריך את גודל הנזק – עד עכשיו אין תוצאות

גדי אריאלי:  אבל אני מאמין שעד יום ראשון-שני נתחיל לקבל כיוונים קצת יותר - - -     

דוד ביטן: ואז הממשלה תעזור?     

גדי אריאלי: ואז ינסו למצוא איזו נוסחה איך כן לעזור, בצורה חד משמעית, כדי לא לתת לעניין הזה לגלוש לנזק לחברות הישראליות

דוד ביטן: טוב

דוד ביטן:  מי עוד רוצה לדבר? ד"ר אסף פתיר, בבקשה

אסף זמיר: אני אסף פתיר, אני דוקטור לכלכלה

אסף זמיר:  המומחיות שלי - את הדוקטורט שלי עשיתי על הקריסה של הבנקים בארצות הברית ב-2008, כך שמה שקורה בשבוע האחרון זה בדיוק העיסוק שלי

שלום דנינו: סליחה, אתה דוקטור חופשי לכלכלה? אתה מרצה? מה הרקע?     

אסף זמיר: כרגע אני הכלכלן הראשי של מכון מחקר עצמאי שנקרא Start-up Nation Policy Institute, שמתעסק במחקר ומדיניות החדשנות בישראל

אסף זמיר:  זה מכון מחקר פילנתרופי, לטובת הציבור

אסף זמיר:      אני חושב שאולי כדאי למסגר את הדיון הזה דווקא סביב הלקחים

אסף זמיר:  בעקבות ההצהרות בארצות הברית, אנחנו יודעים היום שהלקוחות של SVB, של Signature Bank ושל הבנק השלישי הם מבוטחים

אסף זמיר:  רובם כבר קיבלו את הכסף שלהם בחזרה במלואו

שלום דנינו: מי זה הבנק השלישי?     

דוד ביטן: איזה בנק שלישי? יש שניים - - -     

אסף זמיר: לא, שלושה

דוד ביטן: עוד בנק נפל? לא קראתי על זה

אסף זמיר: היו בארצות הברית שלושה שקרסו

מריאן כהן: רק תגיד מה זה מבוטחים – מבוטחים זה 250 אלף דולר

אסף זמיר: לא, לא, הם מבוטחים ב-100 אחוז

מריאן כהן: ה-FDIC זה רק 250 אלף דולר

אסף זמיר: נכון

אסף זמיר:  הם מבוטחים עד סכום מסוים, שהוא קצת מורכב, אבל ממשלת ארצות הברית הודיעה שהם יכסו ב-100 אחוז את כל המבוטחים, והם כולם יקבלו את הכסף בחזרה

אסף זמיר:  אני חושב שרובם קיבלו ב-13 במרץ כמעט את כל הכסף, כך שמהבחינה הזאת, הסערה הזאת מאחורינו

אסף זמיר:      יתר על כן, מהניסיון של 2008, הסיטואציה הזאת מאוד-מאוד שונה

אסף זמיר:  ב-2008 היה סיבוך, שבנקים החזיקו נכסים, שהיה חשש שהקריסה שלהם תוביל למין אפקט דומינו, שהיא תקריס בנקים אחרים אחריהם

אסף זמיר:  כאן זה לא המצב – ה-SVB הוא בנק מאוד ייחודי מהבחינה הזאת: הנכסים שהוא החזיק, שהערך שלהם הסתבר להיות יותר נמוך ממה שחשבו, אלה נכסים שמאוד קל להבין אותם - - -     

דוד ביטן: למה בארצות הברית בנקים נופלים בלי שום בעיה? אני לא מבין

דוד ביטן:  באף מקום בעולם זה לא - - -     

אסף זמיר: קודם כל, בארצות הברית יש 7000 בנקים

אסף זמיר:  דבר שני, ריצה אל הבנק היא בעיה קלאסית של בנקאות, שאנחנו מכירים, והיא בלתי נמנעת

גדי אריאלי: אגב, סליחה שאני קוטע אותך, הבנק הזה – כשהסניף שלו היה בישראל, הוא לא היה תחת הפיקוח על הבנקים

אסף זמיר: לא, הוא בנק אמריקאי

מריאן כהן: הוא היה סניף, הוא לא היה בנק ישראלי

אסף זמיר: כן

אסף זמיר:  וגם, זה סניף במובן של נקודה לשירות לקוחות, הם לא מחזיקים פה, בישראל, הפקדות

אורן רוזנברג: לא, הייתה כאן נציגות, זה לא סניף

אסף זמיר:  כן, בדיוק

אסף זמיר:  "נציגות" זאת המילה הנכונה

אסף זמיר:  בכל אופן, מה שאני רוצה להגיד זה שאני חושב שמהבחינה הזאת, הסכנה של מה שנקרא בבנקאות Contagion – אני חושב שהסיכון לזה הוא מאוד נמוך, ולכן אני מציע - - - יש לנו עכשיו הזדמנות להסתכל על זה קצת בפרספקטיבה ולשאול את עצמנו מה אנחנו בכלל לומדים מהסיפור הזה

אסף זמיר:      דבר ראשון, התרגלנו לחשוב על פקדונות עו"ש בבנקים כמשהו שהוא בטוח ב-100 אחוז, וזאת בעיה, כי זה אף פעם לא היה בטוח ב-100 אחוז

אסף זמיר:  זאת אשליה, ואני חושב שבעתיד נראה שכולם מתעוררים מהאשליה הזאת, ושחברות הייטק – אבל לא רק הייטק, זה נכון לכל הלקוחות – מבינים שיש כיסוי ביטוחי

אסף זמיר:  בארצות הברית הכיסוי הביטוחי הוא 250 אלף דולר – זה טיפה יותר מסובך, זה תלוי בסוג החשבון, סוג הבעלות וכו', אבל בגדול, זה 250 אלף דולר פר חשבון פר בנק פר לקוח

אסף זמיר:  באירופה זה דומה, זה 200 אלף יורו

אסף זמיר:  בישראל, אגב, זה סימן שאלה; ואני אחזור לזה הרבה פעמים, כי אני חושב שזה שאין בישראל ביטוח פקדונות פורמלי זה פשוט שערורייה שמשרתת את הבנקים הגדולים, ואולי זה הזמן להתעורר ולטפל בזה

דוד ביטן: שמה, בישראל אין ביטוח?     

אסף זמיר: כן, בישראל אין ביטוח פקדונות

אסף זמיר:  היסטורית, כל פעם שבנק בישראל קרס הממשלה הצילה אותו

אסף זמיר:  לדוגמה: כשהבנק למסחר קרס, בנק ישראל מיד הודיע שהוא יערוב לצ'קים, תוך כמה ימים הייתה החלטת ממשלה שהממשלה תשמור על המפקידים ותחזיר להם את הכסף

אסף זמיר:  אבל אין לנו מנגנון אוטומטי שעושה את זה כמו שיש בכל מדינה מפותחת בעולם; באיחוד האירופי זה תנאי כדי להיות חברים באיחוד – צריך ביטוח פקדונות של לפחות 200 אלף אירו

שלום דנינו: אז גם בארצות הברית, עד שהנשיא ביידן לא יצא ואמר "אנחנו נכסה", בעצם היה אפשר לחשוב שגם שם אין את זה

אסף זמיר: כן, אבל אני רוצה לחדד את זה קצת

אסף זמיר:  החברות עשו טעות כשהן החזיקו עשרה מיליון דולר בבנק והתייחסו לזה כאילו שזה מבוטח

אסף זמיר:  עכשיו כשאנחנו חכמים - - -     

דוד ביטן: מה, החברות לא ידעו שזה לא מבוטח? מה, לא ידעתם שזה עד 250 אלף דולר?     

אסף זמיר: אחד הדברים שאתה לומד בבנקאות זה שלקוח של בנק לא רוצה להבין איך הבנק עובד

דוד ביטן: אבל אלה חברות הייטק וכל הדברים האלה

אסף זמיר: אני הייתי חוקר הייטק, חברות הייטק הן מאוד טובות בהייטק – הן לא בהכרח מבינות את כל הניואנסים של איך המערכת הבנקאית עובדת

אסף זמיר:  פעם היה ברור לכל חברה שאתה לא מחזיק עשרה מיליון דולר בעו"ש, כי יש אינפלציה – אז אתה מחזיק חלק מזה באג"חים, בפק"מים וכו'

שלום דנינו: בבנקים שונים, זה מה שאני יודע

מריאן כהן: לא

מריאן כהן:  זה הלקח הראשון שצריך ללמוד, זה א'-ב' של עסקים: אתה לא מחזיק את כל הכסף שלך בבנק אחד, בחשבון אחד בבנק אחד

אסף זמיר: יותר מזה, יש כלים, ובטח בארצות הברית, יש כל מיני כלים מתוחכמים שמאפשרים לך להחזיק את הכסף שלך בבנק אחד מבחינתך, אבל בעצם הבנק מפזר את זה בין בנקים אחרים באופן אוטומטי

אסף זמיר:  יש רשתות כאלה שעושות את זה

אסף זמיר:  יש כל מיני כלים

אסף זמיר:      אני חושב שבגלל שזה לא קרה לנו הרבה זמן, עבור רוב חברות ההייטק שהיו לקוחות של הבנקים האלה – הם פשוט לא היו מודעים לכל הסיפור הזה

אסף זמיר:  אני לא חושב שהם עשו באופן רציונלי ניתוח סיכונים ואמרו שזה סיכון שהם מוכנים לקחת, אני חושב שהם פשוט לא היו מודעים לכל הסיפור הזה, הם לא מספיק מבינים בזה

אסף זמיר:  אני בטוח שעכשיו הם ילמדו להבין בזה

אסף זמיר:  זאת אומרת, חברות הייטק יתחילו לקחת יועצים שיסבירו להן איך מנהלים את הכסף שלהן, קרנות ההון סיכון שמממנות אותן יתחילו להדריך אותן יותר טוב איך לנהל את הכסף

אסף זמיר:  גם רוב קרנות ההון סיכון לא מספיק מומחיות בזה, ובגלל זה הרבה מקרנות ההון סיכון החזיקו את הכסף שלהן ב-SVB, והיה פחד שהן יאבדו אותו

אסף זמיר:      אני חושב שהשאלה כאן היא אם יש למדינת ישראל תפקיד בהקשר לזה

אסף זמיר:  אני חושב שללמוד איך להתנהל מבחינה בנקאית – עסקים פרטיים עם הרבה כסף יכולים לעשות את זה לבד, הם ילמדו

אסף זמיר:  אני חושב שהשאלה שאנחנו כן צריכים לשאול היא למה אין להם אלטרנטיבה ראויה להחזיק את הכסף בישראל, ואני חושב שיש לזה כמה סיבות

אסף זמיר:  אחת מהן, אגב, קשורה לסיפור הזה של ביטוח הפקדונות: אני חושב שביטוח הפקדונות מאפשר לך להתנהל בצורה חכמה, גם אם אתה לא מבוטח ב-100 אחוז – אתה יודע מה מבוטח ומה לא

אסף זמיר:  בישראל זה סימן שאלה

אסף זמיר:  המדינה הצילה את הלקוחות של הבנק למסחר כי הייתה החלטת ממשלה, אבל לא יודע, אולי הממשלה הייתה מחליטה אחרת?     

דוד ביטן: זה גם היה בנק קטן

אסף זמיר: יתר על כן, גם כשהממשלה החליטה – הם לא קיבלו את הכסף בחזרה מיד, חלקם קיבלו את זה תוך שנה ויותר

אסף זמיר:  הם קיבלו את זה בתשלומים

אסף זמיר:      מעבר לזה, בארצות הברית, מעבר לזה שה-FDIC מבטח את הרבע מיליון הראשונים – קודם כל, ה-FDIC מנטר את כל הבנקים כל הזמן

אסף זמיר:  כשבנק נכנס לצרה - - -     

דוד ביטן: רגע, אבל ביטוח פקדונות, מה שהם אמרו שזה עד 250 אלף דולר – הלקוח יכול לבטח באיזה סכום שהוא רוצה, לא? אין בעיה

אסף זמיר: נכון

אסף זמיר:  אבל גם במקרה שהוא לא - - -     

דוד ביטן: אז האוטומטי הזה – משלמים את זה לבנק?     

אסף זמיר: יש פה כמה דברים

אסף זמיר:  קודם כל, על הביטוח האוטומטי הבנק משלם פרמיה ל-FDIC

דוד ביטן: הבנק, לא הלקוח

אסף זמיר: מבחינת הלקוח זה שקוף, הבנק משלם פרמיה

דוד ביטן: בוא נשמע רגע, תעצור

דוד ביטן:  בנק ישראל?     

חגי אור חן: שלום, צהריים טובים

חגי אור חן:  חגי אור חן, אני עוזר מפקח על - - -     

דוד ביטן: יש בישראל ביטוח פקדונות?     

חגי אור חן: אין בישראל ביטוח פקדונות

חגי אור חן:  אנחנו מנסים המון שנים, זה חקיקה מאוד מורכבת, שלצערנו לא מתקדמת

חגי אור חן:      אני רק רוצה להגיב פה: אני חושב שאמרת דבר והיפוכו, כי בדיוק הוכחת למה ביטוח פקדונות לא עזר פה

חגי אור חן:  היה ביטוח פקדונות של 250 אלף דולר ממש מההתחלה

חגי אור חן:  הבנק הזה נפל כי זה בכלל לא עזר לקרוב ל-90 אחוז מהפקדונות, אלה פקדונות של מאות מיליוני דולרים, וה-250 אלף דולר לא עצרו את הריצה לבנק

חגי אור חן:  דווקא, כשהממשל הודיע שהוא יבטח את הכל ויחזיר את כל הכסף – זה מה שהרגיע את המשקיעים

חגי אור חן:  בשום מדינה בעולם - - - אני לא מכיר מקום שמבטח ב-100 אחוז

דוד ביטן: נו, ברור, מקבלים את כל הכסף

דוד ביטן:  אין ויכוח

דוד ביטן:  אבל מה שממשלת ארצות הברית יכולה לעשות – אנחנו לא יכולים לעשות

דוד ביטן:  אין לנו סכומים של 200 מיליארד דולר לכסות אותם

חגי אור חן: אבל זה בדיוק מה שקרה בהיסטוריה

חגי אור חן:  גם כשהבנק למסחר קרס, אם זו הדוגמה שניתנה פה - - -     

דוד ביטן: שם זה היה בנק קטן, זו לא הייתה הבעיה

שלום דנינו: וזה גם על בנק מקומי וכסף מקומי, לא על - - -     

דוד ביטן: מה זאת אומרת "אנחנו מנסים ולא מצליחים"? מה הבעיה פה? מה זה "לא מצליחים"?     

חגי אור חן: אני לא יודע את כל הרקע, אני חושב שביטוח פקדונות זה דבר שמנסים לעשות כבר אולי 30-40 שנה - - -     

אסף זמיר: הם לא יגידו את זה, כי הוא בנק ישראל - ואני מאוד מעריך אותם - אבל ההתנגדות לזה מגיעה מהבנקים הגדולים

אסף זמיר:  העדר ביטוח פקדונות הוא יתרון גדול מאוד לבנקים גדולים, כי לכל אזרח ברור שאם בנק לאומי, למשל, יקרוס – המדינה תציל אותו

אסף זמיר:  לאף אחד אין ספק שהמדינה תתערב במקרה כזה

אסף זמיר:  אבל נגיד שאיזשהו בנק דיגיטלי חדש יקרוס - - - בתור לקוח, כשאני רוצה לשים את הכסף בבנק ואני שוקל לפתוח חשבון בבנק קטן, אחד הדברים שיטרידו אותי זה השאלה אם המדינה תציל או לא תציל אם הבנק הזה יקרוס – אולי המדינה תגיד שזה בנק של הייטקיסטים והם ממילא עשירים ולא צריך להציל אותם

אסף זמיר:  זאת אומרת, מספיק שהפחדים האלה עוברים ללקוח בראש וזה יגרום לו להעדיף בנק גדול - - -     

דוד ביטן: אה, זה ברור, אם היה פה נזק גדול – מדינת ישראל לא הייתה יכולה לכסות את זה

דוד ביטן:  היא יכלה מקסימום לעזור בקרנות גישור כאלה, אבל ברור שהיא לא יכלה לכסות את זה

מריאן כהן: בארץ, הלימות ההון שלהם היא גבוהה

חגי אור חן: אני רק אגיד: בנקים בעולם קורסים - בישראל זה לא קרה כבר המון שנים, יש פה - - -     

דוד ביטן: אבל אתה רואה, זה רק עניין של - - - בשניות

דוד ביטן:  מה שקרה פה זה שכולם ביקשו את הכסף, הכל יכול להיות

שלום דנינו: והיה משבר המניות, אל תשכח

שלום דנינו:  זה היה מזעזע, ומכה

חגי אור חן: ב-20 השנים האחרונות הבנקים פה מאוד יציבים

חגי אור חן:  השניות – זה קרה בגלל הריצה לבנק, אבל היו המון נסיבות שגרמו לזה

חגי אור חן:  זה לא שמישהו סתם קם בוקר אחד והחליט שהוא מושך את הכסף

חגי אור חן:  לא נכנסנו לכל האירוע, לנסיבות הכלכליות שהובילו לאירוע הזה, אבל יש פה

חגי אור חן:  זה גם קשור לאיך הבנק ניהל את הסיכונים, הסיכונים שהוא לקח - - -     

דוד ביטן: בסדר, אבל זה קרה

חגי אור חן: אני לא נכנס לזה

חגי אור חן:  אני רק אומר - - -     

דוד ביטן: והבנק השני גם - - - זאת לא הייתה אותה בעיה

חגי אור חן: שניהם בנקים מאוד נישתיים, אחד התמחה בתחום - - -     

דוד ביטן: ומה עם השלישי? גם אותה בעיה?     

חגי אור חן: שלושתם

חגי אור חן:  יש שניים בתחום הקריפטו, אחד בתחום שקשור להייטק

חגי אור חן:  הם בנקים נישתיים, אין לנו את זה בישראל

מוטי וקנין: לא, אבל יש גם בנק שהוא Real estate

מוטי וקנין:  הבעיה היא בכלל סביב פקדונות, כמות הפקדונות באותם בנקים עלתה - - -     מוטי וקנין, משקיע הון סיכון כבר מעל 15 שנה, איש הייטק מעל ל-25 שנה, ומכיר את כל הבעיות האלה מהשטח ברמה של זה שחברות שלי ושל חבריי עברו את התהליך הזה בסוף השבוע האחרון

מוטי וקנין:      אותו בנק בארצות הברית הוא בנק שהוא יותר ב-Real estate

מוטי וקנין:  הבעיה בכל אותם בנקים היא עלייה דרסטית בכמות הפקדונות, וחוסר יכולת של אותם בנקים לנהל את הסיכונים הקשורים באותם פקדונות

מוטי וקנין:  אז הם שמו אותם ב-Treasuries וכאלה, וכשהתנאים המאקרו-אקונומיים בשוק השתנו, הבנקים האלה חטפו מכה קשה, וכשהמניה התחילה להגיב - - -     

דוד ביטן: היידה, נפלה מכה אחת ואז - - -     

מוטי וקנין: ואז מיד הייתה ריצה - - -     

דוד ביטן: תגיד לי, ההייטקיסטים שאמרו שמעבירים כסף – הם העבירו חלק לבנק הזה?     

מוטי וקנין: לא רק לזה, לא רק לזה

דוד ביטן: אבל באמת העבירו חלק לזה?     

מוטי וקנין: הם העבירו - - - תראה, SVB זה בנק - - -     

דוד ביטן: אז העבירו אליו או לא?     

מוטי וקנין: גם אליו, ודאי

דוד ביטן: זאת אומרת, אם ממשלת ארצות הברית לא הייתה מתעוררת הם היו בבעיה

מוטי וקנין: ממש ככה

מוטי וקנין:  של הרבה חברות, של הרבה בתעשייה הזאת, שהיא כל כך חשובה בארץ – ואתה יודע את זה, אני לא צריך - - -     

דוד ביטן: חשובה, אין בכלל ויכוח

דוד ביטן:  זה ברור

מוטי וקנין: אז העבירו לשם

מוטי וקנין:  אני יכול לתת לך: רק בחברות שאצלי ב-Portfolio, ואני מדבר על ארבע-חמש חברות, במהלך יום חמישי-שישי נשלפו החוצה מהבנק 60 מיליון דולר במהירות אדירה

מוטי וקנין:  לחצו על הכפתור במהירות אדירה, העבירו את זה לבנקים אחרים בארצות הברית, בנקים ישראליים עם שלוחות בארצות הברית, כל מיני בנקים, בנקים אירופאיים, ופתרו את הבעיה

אילן גילאון: אפשר להתייחס? אילן גילדין, הרשות לניירות ערך

אילן גילאון:  זה אספקט אחד שאני אומר שנצטרך לחשוב עליו, גם הרגולטורים יצטרכו לחשוב עליו – איך תוך כמה שעות 42 מיליארד דולר פשוט נשלפו בכמה לחיצות מהסמארטפון

אילן גילאון:  זה משהו שלא היינו רגילים לראות ב-Bank runs לפני 20-30-50-60 שנה

אילן גילאון:  לא ראיתם תור בכספומטים, לא היה דבר כזה

אילן גילאון:  מישהו ישב באולם וצעק "שריפה", עוד מישהו צעק "שריפה", וכולם פשוט הסתערו על הדלת תוך דקות

אילן גילאון:  זה משהו שיכול להיות בעיה גם לא במוסד נישתי

שלום דנינו: אז תסביר רגע, התחלת ואמרת שהבנקים מבטחים את הכספים האלו, נכון? אז איפה נכנס - - -     

דוד ביטן: עד 250 אלף דולר - - -     

שלום דנינו: לא, לא, הוא אומר שהבנק עצמו - - -     

דוד ביטן: על חשבון הבנק

שלום דנינו: אני רק רוצה להבין את הקטע: אז רצים באייפון, בסמארטפון, ומוציאים 42 - - - איפה נכנסת חברת הביטוח?     

דוד ביטן: אחרי הנפילה

אסף זמיר: אני אתאר טיפה איך ה-FDIC עובד: מה שקורה זה שה-FDIC מנטר את הבנקים בארצות הברית כל הזמן, ברגע שבנק מגיע קרוב לאיזשהו סף, הוא נכנס לרשימת המעקב שלהם

אסף זמיר:  כשה-FDIC מחליט שהבנק מגיע למצב שהוא על סף קריסה, המטרה של ה-FDIC היא למנוע ריצה אל הבנק, ברגע שהוא מחליט שהבנק נמצא על סף קריסה, הם שולחים סוכנים לבנק כדי להקפיא אותו

אסף זמיר:      אני אכנס קצת לצבעוניות של המנגנון הזה, כי יש איזה משהו שחסר לנו בגלל שאין לנו ביטוח מפקידים: מכיוון שהתפקיד של ה-FDIC הוא לבטח פקדונות, ברגע שזה קורה הם שולחים סוכנים, הסוכנים האלה טסים עם תעודות זהות מזויפות שממשלת ארצות הברית מספקת להם כדי שאף אחד לא ישים לב שמשהו כזה קורה, ישנים במלונות אחרים, נכנסים לכל הסניפים של הבנקים בבת אחת עם מגאפונים, מבקשים מהלקוחות לצאת החוצה, אומרים לעובדים "תתקשרו הביתה, תגידו שאתם מגיעים מאוחר היום", יושבים עם הפקידים של הבנק, עוברים על כל הנכסים של הבנק, על כל ההתחייבויות של הבנק, ובודקים מה בדיוק מצב - - - מקפיאים את הבנק

אסף זמיר:  אז הם לוקחים את כל הנכסים של הבנק ומשתמשים בזה כדי לכסות את כל ההתחייבויות של הבנק

אסף זמיר:  ההתחייבויות של הבנק זה פקדונות עו"ש

שלום דנינו: והפער?     

אסף זמיר: ה-FDIC יכסו, מכספי הפרמיות שהם גבו במהלך השנים, עד 250 אלף דולר פר מפקיד, ואת השאר – מה שהם יכולים לקחת מהנכסים

אסף זמיר:  זאת אומרת, עקרונית, אם הממשל לא היה מתערב אז ה-250 אלף דולר של כל לקוח הם בטוחים

אסף זמיר:  ה-SVB הוא בנק מאוד מיוחד, כי כל הלקוחות שלו החזיקו שם סכומים מאוד גדולים, ה-250 אלף דולר לא היו רלוונטיים

אסף זמיר:  אבל הם עדיין היו רואים בחזרה משהו כמו 85 אחוז מהכסף, להערכתי, כי הבנק לא נמחק – לבנק עדיין היו נכסים שאפשרו לכסות את רוב ההתחייבויות שלו

אסף זמיר:  אבל במקרה כזה, הלקוחות היו לוקחים תספורת

אסף זמיר:       מה שה-FDIC עושה זה שאם יש לך חשבון בנק ב-SVB, הוא פותח על שמך חשבון בנק בבנק אחר ומפקיד לשם 250 אלף דולר פלוס מה שהוא הצליח להציל

אסף זמיר:  נכון שביטוח המפקידים לא עזר כאן, כי הוא מכסה סכום יחסית קטן, אבל אני חושב שקיומו של ה-FDIC כמנגנון שמטפל במקרים כאלה לא קיים בישראל

דוד ביטן: כי בישראל לא קרה כלום 20 שנה

דוד ביטן:  אבל בסוף יכול לקרות, אתה יודע

דוד ביטן:  ומה, אז נבוא לממשלת ישראל ונתחנן אליה? לפחות שחלק יבוטח

דוד ביטן:  למה ללכת כל הזמן לטובת הבנקים? יש פה איזה משהו מיוחד? אני לא מבין את זה

חגי אור חן: אני ממש לא חושב לטובת הבנקים, אני גם קצת לא מקבל את האמירה שלך לגבי הבנקים הגדולים, אני חושב שהערכת בכוחם שהם יכולים להשפיע על חקיקה כזאת, אבל אני שם את זה בצד רגע

חגי אור חן:  אני אומר שזו סוגייה שנמצאת בדיון המון-המון שנים בינינו לבין משרד האוצר - - -     

דוד ביטן: הדבר הזה שעלה בדיון, שבישראל אין בכלל ביטוח, לא נשמע לי סביר

דוד ביטן:  אנחנו מבקשים בעניין הזה התייחסות של בנק ישראל, להגיד לי שזה בדיונים שנים – זה לא מספק אותנו

דוד ביטן:  וגם, כמובן, לפי מה שקורה בארצות הברית, שזה יהיה על חשבון הבנקים

דוד ביטן:  זאת אומרת, הם צריכים לעשות את זה בעצמם

דוד ביטן:  שיהיה אחר כך דו"ח מבקר המדינה על למה לא היה ולמה כן היה? זה שהמדינה הלכה לטובת הבנקים ולטובת הציבור בנושא של ויסות המניות, שהייתה נפילה גדולה מאוד – בסדר גמור, מצוין, כי זאת באמת הייתה בעיה רצינית

דוד ביטן:  אבל פה צריך איזשהו ביטוח

דוד ביטן:  על חלק, עד סכום מסוים, מאותו רגע כל אחד יכול לבטח לעצמו, אין שום בעיה

חגי אור חן: אני רק אגיד שרשמתי לפניי ואנחנו נתייחס לזה ברצינות

חגי אור חן:  אנחנו נוציא לוועדה משהו מסודר

דוד ביטן: בסדר גמור

דוד ביטן:  תרשמי שאנחנו נעשה דיון בעניין הזה

דוד ביטן:  לא עכשיו, אחרי חוק ההסדרים

חגי אור חן: אני רק רוצה להגיד שני דברים

חגי אור חן:  ראשית: הבנקים בישראל הם מאוד גדולים ומגוונים, וביטוח של - - -     

דוד ביטן: מה זה, כמה? אין הרבה בנקים בישראל, מה זה "מגוונים"? יש לנו חמישה, שישה?     

חגי אור חן: יש לנו מעט מאוד בנקים שיש להם רק לקוחות קמעונאיים, לרוב הבנקים בישראל יש לקוחות שהם תאגידים גדולים ותאגידים קטנים, ולכן, לביטוח פקדונות יש יתרונות וחסרונות

חגי אור חן:  אני אגיד דווקא מהצד השני, ואני לא אומר שזו דעתי, אני רק אומר שהרבה פעמים דווקא נאמר שהערבות המשתמעת הזאת, שבנק ישראל, משרד האוצר או המדינה נותנים לבנקים, היא דווקא טובה יותר לפעמים - -     

דוד ביטן: אני לא פוסל, גם זה עדיין יהיה, בלי קשר

חגי אור חן: כי בדיוק בדוגמה של היום ראינו למה ביטוח פקדונות של 250 אלף דולר לא עזר לנפילה של הבנק הזה

דוד ביטן: זה לא עזר כי לכולם פה יש פקדונות מאוד גדולים, אתה לא יכול להשוות

חגי אור חן: נכון, ואני אומר שחוץ מבנקים דיגיטליים קטנים שנכנסו עכשיו, לרוב הבנקים בישראל יש בדיוק את זה – המון-המון פעילות עם לקוחות וחברות מאוד גדולים, כי אין המון בנקים בישראל

חגי אור חן:  אז אני אומר שיש יתרונות וחסרונות, אבל רשמתי - - -     

שלום דנינו: לא ראינו את החסרונות במאזנים שהם פרסמו, עם הרווח של כל המיליארדים

חגי אור חן: אני דיברתי על יתרונות וחסרונות של ביטוח פקדונות, לא התייחסתי - - -     

דוד ביטן: איזה? הם אומרים 20 מיליארד

דוד ביטן:  מה, לא יכולים לממן קצת - - - סגרו סניפים, אין כבר סניף, אין דבר כזה סניף במדינת ישראל

דוד ביטן:  כל הדברים מרוויחים יותר, בחייך

דוד ביטן:  וכשהם יפלו הם יבואו למדינה שתכסה להם את הכל

חגי אור חן: זו לא שאלה של מימון, אין פה עניין של לחוס על הבנקים

דוד ביטן: אז למה אתם לא עושים את זה?     

חגי אור חן: סליחה שאני אומר, אני פשוט לא יודע להגיד היסטוריה של 30 שנה

חגי אור חן:  אבל הבטחתי שאני אברר ואנחנו נשיב מסודר

דוד ביטן: אז עזוב, נעשה על זה דיון נפרד

דוד ביטן:  מה רצית להגיד, מר חדשנות?     

אורן רוזנברג: אורן רוזנברג, רשות החדשנות

דוד ביטן: מהמשרד?     

אורן רוזנברג: מרשות החדשנות עצמה, לא מהמשרד הממשלתי

אורן רוזנברג:  נתחיל ככה: בין 11 ל-15 אחוז מהעובדים השכירים במשק בישראל הם עובדי הייטק

אורן רוזנברג:  בין 11 ל-15 אחוז, תלוי איך סופרים את זה, איך אתה מגדיר הייטק

אורן רוזנברג:  הם אחראיים לכ-25 אחוזים - - -     

דוד ביטן: נו, נראה שזה גוף הכי גדול במדינה

אורן רוזנברג: כן

אורן רוזנברג:  שלושת הבנקים שקרסו – סילברגייט, סיליקון ואלי בנק - - -     

דוד ביטן: אם ממשלת ארצות הברית לא הייתה מכסה, חס וחלילה, כמה כסף היינו מפסידים שם? יש לכם נתון כזה?     

אסף זמיר: אנחנו עוד לא יודעים

אורן רוזנברג: אפשר לתת הערכות, אבל - - -     

דוד ביטן: אפשר לשלוח זר פרחים לנשיא ארצות הברית?     

שלום דנינו: מה ההערכה שלך, אם יש הערכה?     

אורן רוזנברג: ההערכות מדברות על זה שגם אם לא הייתה התערבות ממשלתית מלאה – בין 85 ל-93 אחוזים מהכספים היו חוזרים

אורן רוזנברג:  אבל אלה הערכות

אורן רוזנברג:      אני רוצה להתייחס לנקודה אחרת: העניין פה זה לא כל כך עבור חברות ההייטק, זה פחות עניין הפקדונות, זה יותר עניין של קווי האשראי

אורן רוזנברג:  סיליקון ואלי בנק גם נפרד מהשניים האחרים

אורן רוזנברג:  היה בנק שהיה מומחה בתמיכה בהייטק - הקריסה שלו, פחות עניין הפקדונות, זה יותר העניין של אובדן קווי אשראי לחברות הייטק, בעיקר חברות הייטק בתחום ה-Early stage

אורן רוזנברג:  אנחנו מנטרים את זה עכשיו, אנחנו בקשר עם הרבה מאוד פירמות של מייצגים, עורכי דין, רואי חשבון, לראות מה עולה, לראות איזו בעייתיות עולה

אורן רוזנברג:  ואז אנחנו נראה מה באמת הקשיים העיקריים ומה הפתרונות שאנחנו חושבים שהם הכי טובים שניתן להציע

אורן רוזנברג:  אבל בינתיים אנחנו יחסית רגועים, חשוב לי להגיד

אורן רוזנברג:  לא בעניין הפקדונות, כי אנחנו פחות מתייחסים לזה, יותר - - -     

דוד ביטן: יש תחליף לקווי האשראי שהבנק הזה נתן לחברות ההייטק?     

אורן רוזנברג: קודם כל, מדובר על שוק תחרותי

אורן רוזנברג:  בבריטניה, HSBC נכנס לנעליו של הסניף המקומי שהיה שם, והוא אמר שהוא כן ימשיך לתת בדיוק את אותו - - -     

דוד ביטן: ומי נכנס בנעלי ה-SVB בישראל?     

אורן רוזנברג: קודם כל, הרבה מאוד חברות הייטק בישראל מקבלות את קווי האשראי שלהן גם ממקורות ישראליים, גם ממקורות זרים, מגיוסים של מקורות זרים

אורן רוזנברג:  עדיין לא ראינו שחקן אחד מרכזי שנכנס בדיוק בנעליו, כן יש מוסד חליפי שהוקם במקום סיליקון ואלי בנק - - - לא בארץ, בארצות הברית

אורן רוזנברג:  כשה-FDIC נכנס הוא בעצם מקים - - - חלופית

גדי אריאלי: למה הבנקים בישראל לא נותנים להם קו אשראי?     

דוד ביטן: לא מבין את זה

דוד ביטן:  למה באמת? הנה, המנכ"ל שואל

דוד ביטן:  בבנקים ישראליים לא נותנים לכם קווי אשראי טובים, שאתם צריכים ללכת לבנק הזה?     

אסף זמיר: אני חושב שאחד הדברים המעניינים בסיפור הזה, שאנחנו רגילים אליו, הוא שהיום, בעידן הדיגיטלי, בנק זה לא באמת משנה – אתה נכנס באינטרנט ועושה מה שאתה רוצה

אסף זמיר:  אבל מסתבר שלגבי עסקים, בעיקר העסקים הקטנים יותר דווקא, יש להם צורך בבנק שמבין אותם, יש להם צורך בבנק שמבין מה זה אומר להיות חברת הייטק, מה זה אומר להיות ממומן על ידי הון סיכון ולא על ידי הכנסות – יש כל מיני מאפיינים - - -     

דוד ביטן: שהבנקים בישראל לא מבינים בזה?     

אסף זמיר: באנגלית קוראים לזה Relationship banking

אסף זמיר:  זאת אומרת, גם בארצות הברית - - -     

דוד ביטן: שנייה

דוד ביטן:  בגלל שאתה עכשיו המומחה שלנו פה, תעצור

דוד ביטן:  מה רצית להגיד?     

מוטי וקנין: אני מסכים לחלוטין

מוטי וקנין:  אני מכיר ברמה אישית את מה שקראתם לו "הסניף הישראלי של סיליקון ואלי בנק בארץ", עובד עם המנהלים שם מעל עשור, הרבה יותר

מוטי וקנין:  הם נתנו הרבה יותר מכסף

דוד ביטן: איזה, הבנק בחו"ל? מה זה "נתנו יותר"?     

מוטי וקנין: סיליקון ואלי בנק בארצות הברית עם הסניף המקומי שנמצא כאן

מוטי וקנין:  הם הבינו לעומק איך סטארטאפים ישראליים עובדים, סטארטאפים בכלל - - -     

דוד ביטן: אבל אני לא מבין, למה - - - הם 12 אחוז מהעובדים, כנראה אחוז מאוד גבוה מהכנסות המדינה

דוד ביטן:  אין לי את הנתונים שהביאו לי אז, אבל הכל גדול

דוד ביטן:  מה, בנקים לא יכולים להבין איך הם פועלים? מה הולך פה? אני לא מבין

דוד ביטן:  זה התפקיד שלכם, במשרד, לבנות את העניין, שהבנקים בישראל יבינו אותם וידעו איך הם עובדים

דוד ביטן:  הם מחזיקים היום רבע מהמשק

מוטי וקנין: אני אתן תמונה מלאה

מוטי וקנין:  וכדי להיות הוגן עם הבנקים הישראליים: סיליקון ואלי בנק היה הראשון והמוביל בתחום הזה, הוא גדול בהרבה מהאחרים מבחינת פקדונות, הלוואות וקווי אשראי שהם העמידו לחברות סטרטאפ ישראליות, חברות טק ישראליות, וקרנות הון סיכון וכו'

מוטי וקנין:  הצוות שם - באמת לעילא, מלח הארץ, וגם מקצוענים באופן לא נורמלי – הפעילו עשרות אנשים באנליזה על חברות והכל, חברות שלי עברו בדיקות נאותות - - -     

דוד ביטן: הכל דרך המחשב, נכון?     

מוטי וקנין: לא, לא

דוד ביטן: מה, בהייטק עם הבנק לא דרך המחשב?     

מוטי וקנין: עכשיו אנחנו מדברים על פגישות, פנים מול פנים, להגיע לחברות, לבדוק אותן, היו להם מדדים מאוד נוקשים לגבי איך הם נותנים כסף ומתי – אף אחד כאן לא זרק כסף על סטארטאפים ככה סתם

מוטי וקנין:  הם היו מאוד מקצועיים בדרך שהם עשו

גדי אריאלי: אבל בכל זאת החליפו את הנציגות שלהם פה בימים האחרונים, לא?     

מוטי וקנין: לא החליפו את הנציגות שלהם

מוטי וקנין:  אני מכיר את הגורמים שנמצאים בתוך התמונה הזאת

מוטי וקנין:  אני לא יכול לתת ציטוטים ישירים, אבל מה שהבנתי כרגע לגבי הבנק, ה-FDIC נכנס פנימה, מינו שם מנכ"ל אמריקאי חדש, דיברנו כאן בינינו שזה כמו וולף מספרות זולה, מקצוען שמגיע לסדר את הבנק

מוטי וקנין:  הבנק הזה לא נפל כי הוא השקיע את הכסף שלו באופן לא אחראי או משהו כזה, אלא ה-Treasuries וה-Macroeconomic - - -     

שלום דנינו: אבל אנחנו בכלל מדברים על מקרה של הפקדות, לא של קווי אשראי שצריכים

שלום דנינו:  מבחינתם, אם הם היו צריכים לשלם לבנק והוא נפל – הם לא היו עצובים עם הבוקר

מוטי וקנין: תאמין לי שהיו לנו רגעי זיעה קרה במהלך אותו סוף שבוע, אם כל הכסף יוצא ואיך הוא יוצא והכל

מוטי וקנין:  בוודאי

מוטי וקנין:  עד כמה שאני יודע, על בסיס מקורותיי, לבנק היו את המקורות לממן את הרוב המוחלט של ההפקדות שנמצאו - - -     

דוד ביטן: אחרי הנפילה?     

מוטי וקנין: אחרי הקריסה של המניה והסגירה של הבנק

מוטי וקנין:  תגדיר "נפילה של בנק", זה היה קריסת המניה, הוצאת הכספים החוצה וסגירת הבנק

מוטי וקנין:  עד כמה שהבנתי, כרגע SVB פועל באופן מלא, אתה יכול לגשת לחשבון שלך - - -     

דוד ביטן: אבל יש בנק שקנה אותו, לא? נכנס לנעליו

מוטי וקנין: אף אחד לא קנה אותו

דוד ביטן: ככה קראתי, נכנס לנעליו

אסף זמיר: ה-FDIC השתלט עליו, החליף את הדירקטורים, מינה מנכ"ל מטעמו, וכרגע - - -     

דוד ביטן: ועכשיו זה בנק שעובד רגיל?     

אסף זמיר: בסופו של דבר ימכרו אותו לאיזושהי ישות פרטית אחרת, כרגע FDIC מנהל אותו בעצמו

מוטי וקנין: או שהוא יימכר, או שהוא יקבל השקעה פנימה - - -     

דוד ביטן: אז אתם ממשיכים לעבוד כרגיל עם הבנק הזה?     

מוטי וקנין: אתה יודע, ברגע שמאבדים אמון - - -     

דוד ביטן: מה יש להם? נשיא ארצות הברית נתן את הכל, הכל מכוסה

מוטי וקנין: אדוני היו"ר, אנחנו דיברנו על זה, ודיברנו על זה בהקשר אחר בעולם ההייטק כשהגענו לכאן לוועדת החוקה

מוטי וקנין:  קל מאוד לאבד אמון, קשה מאוד לבנות אותו

דוד ביטן: אין ספק, זה הכל פסיכולוגיה

דוד ביטן:  פסיכולוגיה קובעת המון בכלכלה

מוטי וקנין: אני חושב שהתעשייה שלנו מגיבה הכי מהר, ובגמישות הכי גבוהה, לסיטואציה כזאת

מוטי וקנין:  אני יודע שהחברות שלנו פיזרו את הכסף מיד, עם כל מיני מודלים, כולל בנקים שמגובים עד 250

מוטי וקנין:  מפוזר לחלוטין

מוטי וקנין:  עושים היום את כל הדברים האלה

מוטי וקנין:      לגבי SVB – אני יודע שמנסים להחזיר אותו לפעולה, מנסים להביא השקעה או למכור אותו

מוטי וקנין:  אני מאוד אוהב את האנשים שם, וכשאני אומר "אוהב" – זה מעריך עסקית, כי אלה אנשים שעבדו וסייעו לחברות, ודיברנו על הערך מעבר לכסף

מוטי וקנין:  אין סוף חברות ישראליות שם נעזרו - - -     

דוד ביטן: תעצור רגע

דוד ביטן:  מי פה מאיגוד הבנקים? בבקשה

גלי כספרי: גלי כספרי, מנהלת מחלקת מחקר באיגוד הבנקים

גלי כספרי:  כמה נקודות, ברשותך

גלי כספרי:  ראשית: בשבוע שעבר, איך שהתחילו להגיע - -     

דוד ביטן: אנחנו לא בלחץ, קיבלתי טלפון מנשיא ארצות הברית והוא אמר לי "הכל בסדר, אל תבטל את הישיבה"

גלי כספרי: - - איך שהגיע המידע הראשוני על הקשיים בבנק הזה, הבנקים בישראל נערכו באופן מאוד-מאוד מהיר ומאוד יעיל, עם חדרי מצב, סוג של חמ"לים, שעבדו מסביב לשעון, גם בסוף השבוע, ועדיין עובדים

גלי כספרי:  הם עשו כמה דברים

גלי כספרי:  דבר ראשון: לנסות לעזור לכל החברות להביא את הכסף לבנקים כאן או לשלוחות שלהם בחו"ל; כאשר צריך להבין שלחלק מאותן חברות היו במקביל חשבונות גם בבנקים ישראליים - -     

דוד ביטן: ואז היה קל להעביר

גלי כספרי: - - ואז זה יחסית פשוט

גלי כספרי:  לחלק מהחברות לא היו חשבונות בבנקים הישראליים, ואז היה צריך לפתוח חשבונות עסקיים בישראל בדרכים מאוד יצירתיות ומגוונות, תוך פחות מ-24 שעות

גלי כספרי:  וזה לא פשוט לפתוח חשבון עסקי מהר

גלי כספרי:  כל הבנקים נרתמו למבצע הזה באופן מאוד מהיר ומאוד יעיל

גלי כספרי:  זה דבר אחד

גלי כספרי:      דבר שני: דיברו כאן על קווי אשראי

גלי כספרי:  קווי אשראי זה מוצר שהוא מאוד חיוני לסטארטאפים, כלומר, זה לא רק בצד הפקדונות, זה גם בצד האשראי

גלי כספרי:  ושוב, הבנקים כאן ניסו למצוא מהר מאוד את כל הפתרונות היצירתיים כדי לתת קווי אשראי למרות שהבטחונות עדיין היו בבנקים בארצות הברית

דוד ביטן: ונתתם?     

גלי כספרי: בהחלט

גלי כספרי:  אני חושבת שחלק מזה שהמצב יחסית נרגע זה באמת העבודה המאוד מהירה ומאוד יעילה של הבנקים

דוד ביטן: אז קודם כל, כל הכבוד

גלי כספרי: דבר שני שהבנקים עשו: מחלקות ניהול הסיכונים של הבנקים ביצעו הערכות מצב מאוד מהירות, כדי לראות את החשיפות שלהם, את החשיפות של הלקוחות שלהם, מה קורה, אילו עוד בנקים עלולים להיפגע, ומה עושים

גלי כספרי:  שוב, הערכות מצב מאוד מהירות

גלי כספרי:      אני חושבת שאחד הלקחים של כל הפרשה הזאת, בנוסף למה שקורה עכשיו - - - לא דיברנו על זה כאן, כי זה לא רלוונטי לתעשיית ההייטק, או פחות רלוונטי לתעשיית ההייטק, אבל מה שקורה בימים האחרונים בשווייץ, בקרדיט סוויס, זה אירוע לא פחות מטלטל: בנק מאוד גדול שנזקק להלוואה עצומה של ממשלת שווייץ, אירוע מאוד דרמטי

גלי כספרי:  ואני חושבת שהלקח העיקרי מכל הדבר הזה הוא שיציבות בנקים זה לא רק סיסמה – יציבות בנקים זה משהו שהוא קריטי לכל המשק כאן; כשאנחנו, הבנקים, מדברים על יציבות – זה קריטי

גלי כספרי:      אדוני היו"ר, כשדיברת על איך נוודא שלא יקרה משהו כזה לבנקים כאן – כל ניהול הסיכונים של SVB והרגולציה שהוא היה כפוף אליה הן שונות לחלוטין ממה שקיים בארץ

גלי כספרי:  לשם הדוגמה: יחסי נזילות – זה משהו שהוא קריטי, הבנקים כאן בארץ בודקים את זה באופן יומיומי; שם - הבנק לא נדרש לעמוד ביחסי נזילות

גלי כספרי:  זה משהו שהוא מאוד-מאוד מהותי, זה מה שהוביל למשבר הזה בסופו של דבר

גלי כספרי:  מבחני לחץ – משהו שבארץ עושים כל שלושה חודשים, הבנק הזה נדרש לעשות אותו אחת לשנתיים

שלום דנינו: מה זה מבחן לחץ?     

גלי כספרי: מבחן לחץ זה לקחת כל מיני אינדיקטורים כלכליים ולבדוק אותם במקרי קיצון

גלי כספרי:  לשם הדוגמה, ניקח מקרה שבו הריבית לא תהיה 0

גלי כספרי: 1, כמו שהיה כאן לפני שנה, אלא שלושה-ארבעה-חמישה אחוזים, ונראה מה קורה בבנק

דוד ביטן: מה, אתם עושים מודלים כאלה?     

שלום דנינו: ועכשיו, כאילו, ריבית של 15 אחוז וכו'?     

גלי כספרי: כן

גלי כספרי:  בדיוק, כל מיני מודלי קיצון: שהריבית היא כך וכך, האבטלה היא כך וכך, האינפלציה היא כך וכך - - -     

דוד ביטן: אבל תגידי, למה אני שומע את הטענה שהבנקים עצמם לא מבינים את חברות ההייטק ולא נותנים - - -     

גלי כספרי: זה מאוד לא נכון - - -     

מוטי וקנין: אז אני רוצה לתקן את זה טיפה

דוד ביטן: מה קרה, ביטלו לך את קו האשראי עכשיו?     

מוטי וקנין: לא, לא, חייבים לתקן את הנושא הזה

מוטי וקנין:  בארץ צמחו גם לאומיטק, גם פועלים הייטק, גם בנק מזרחי, והתחילו לעשות עבודה יפה - - -     

דוד ביטן: נשמע לי הגיוני, כי אתם גוף גדול במדינת ישראל

דוד ביטן:  לא מבין את זה

גלי כספרי: לבנקים יש יחידות הייטק מאוד מקצועיות

מוטי וקנין: זה קרה בחמש-עשר השנים האחרונות, ועשו עבודה נהדרת עם חברות, אני חייב להגיד את הנושא הזה

מוטי וקנין:  הם הלכו בצעדים של SVB, עם הנהלות מצוינות שעשו עבודה נהדרת עם החברות

שלום דנינו: אתם נותנים פה על כל בנק בנפרד הסבר למה הוא קרס

שלום דנינו:  את רואה איזו סיבה יותר מרכזית?     

גלי כספרי: בישראל?     

שלום דנינו: לא בישראל, כל מה שקורה: שווייץ, ארצות הברית

גלי כספרי: לא, זה סיפורים נפרדים

שלום דנינו: הסיפורים התלכדו לשבוע הזה במקרה?     

אסף זמיר: לא, אומרים שכשהמים בבריכה יורדים אז רואים מי שוחה בלי בגד ים – ברור שמה שקרה זה שהייתה עכשיו האטה בשנה האחרונה, עליית ריבית, חברות ההייטק נחלשו מכל מיני סיבות, אז כל הבעיות המבניות נחשפות פתאום

דוד ביטן: תגיד לי, עליית הריבית במדינת ישראל משפיעה על הבנקים שלנו בצורה רצינית? או שבישראל לא? כי ראיתי שהבעיה נוצרה בגלל הריבית הגבוהה שם

שלום דנינו: צריך לשאול איך זה משפיע על החברות, לא על הבנקים

דוד ביטן: לא, לא, זה השפיע על הבנק

דוד ביטן:  הוא קנה אגרות חוב והיו לו בעיות

דוד ביטן:  זה לא נכון שזה השפיע רק על החברות

אסף זמיר: הייתי יועץ בחטיבת המחקר של בנק ישראל הרבה שנים, ואני מכיר טוב גם את הפיקוח, ואני חושב שהם עושים עבודה טובה, אז אני מקווה שלא

אסף זמיר:  זאת אומרת, אני מקווה שהם לוקחים בחשבון את סיכוני הריבית

נמרוד שגב: אם אפשר להתייחס

נמרוד שגב:  שלום, נמרוד שגב, ד"ר לכלכלה מחטיבת המחקר של בנק ישראל, מהאגף הפיננסי

נמרוד שגב:  ניהול סיכון הריבית: הפוזיציות של הבנקים בישראל הן מאוד-מאוד מגוונות, יש פעולות - גם של הפיקוח על הבנקים, מאוד מחמירות – אבל באופן כללי, אם אנחנו מסתכלים גם על תיק הנכסים וגם על תיק ההתחייבויות, גם צד ההתחייבויות של הבנקים, הוא הרבה יותר מגוון, פחות ריכוזי, יש מגוון גדול של חשיפות, גם לריבית קבועה, גם לריבית משתנה, גם לאינפלציה, ולכן, בגדול, גידור הסיכונים, כמו שאנחנו קוראים לזה במערכת הבנקאית בישראל, הוא מאוד-מאוד מחמיר, ולא צפוי שעליית ריבית תפגע ביציבות שלהם באופן בולט

נמרוד שגב:  ממש לא, ממש להפך

חגי אור חן: אני רק רוצה להוסיף לדבריו: אפרופו מבחני הקיצון, מה שהוזכר קודם – גם הפיקוח על הבנקים עושה, באופן בלתי תלוי, מבחני קיצון על כל המערכת הבנקאית ובוחן את החשיפות של כל הבנקים, פעם בשנה, בתרחישים מאוד-מאוד קשים; תרחישים של אבטלה מאוד גבוהה, אינפלציה מאוד גדולה, ריבית מאוד גדולה, ירידה מאוד גדולה במחירי הדיור, וכל התרחישים

חגי אור חן:  אנחנו עושים את זה כל שנה, ואנחנו לא מזהים אף בנק - - - כמובן שהבנקים נפגעים, באופן טבעי, כי הלקוחות מפסיקים לשלם והבנקים נפגעים; אבל אף בנק לא מגיע פה למקרה שאפילו קרוב לסיכון יציבותי, ואנחנו מנהלים את זה מאוד-מאוד הדוק

חגי אור חן:  אני לא אגיד שאין שום סיכוי, כי להגיד את זה לא יהיה אחראי מצדי, אבל הסיכון שדבר כזה יתגלגל לפה בקונסטלציה שאנחנו מדברים עליה עכשיו הוא מאוד-מאוד-מאוד נמוך

חגי אור חן:      האירועים שאנחנו רואים הם לא אירועים שיש להם איזה מכנה משותף מאקרו-כלכלי, שראינו אולי בתקופת 2008, של משתנה סאב פריים, שיכול להשפיע על כל המערכת הפיננסית; הם אירועים יותר נקודתיים

חגי אור חן:  המחבר ביניהם הוא דווקא התגובה של השוק, זה שפתאום נוצר חשש ומתחילים לדבר על זה

חגי אור חן:  זה המכנה המשותף בין האירועים האלה

חגי אור חן:  הנסיבות שהובילו לקריסות של הבנקים הן לא קשורות והן נקודתיות

דוד ביטן: לכן, אם ייווצר מצב כזה, כל הבדיקות שאתם עושים לא יעזרו

דוד ביטן:  כי זה עניין פסיכולוגי

דוד ביטן:  כולם יבואו, ירוצו, יבקשו את הפקדונות

חגי אור חן: אני חושב שמה שראינו עכשיו שעוזר הרבה פעמים זה באמת האמירות – כמו שגם בשווייץ הבנק המרכזי עמד עכשיו מאחורי הבנק, וגם האמירות שהיו בממשל האמריקאי

חגי אור חן:  וגם בישראל יש כלים, לבנק ישראל - פה זה פחות הפיקוח על הבנקים, זה בנק ישראל – יש לו כלים, שהוא יודע לבוא ולהעמיד אשראי לבנקים כשצריך

חגי אור חן:  אנחנו רחוקים מזה שנות אור, אני רק אומר שיש כלים שאמורים להרגיע את הציבור

חגי אור חן:  צריך לזכור שכשהציבור בישראל מפקיד את הכסף שלו בבנק – לדעתי הוא לא חושש לכספו, הבנקים יציבים, ואין פה אירועים; גם האירוע האחרון שהיה, הבנק למסחר, הוא אירוע של מעילה, שזה יותר נקודתי

חגי אור חן:  ובמונחים של היום, הבנק למסחר הוא בנק קטן, זה סניף, צריך להגיד את זה

דוד ביטן: זה בנק קטן

דוד ביטן:  זאת לא דוגמה

דוד ביטן:      לפני שאני עובר לכאלה שנמצאים בזום, מישהו מהיושבים פה רוצה להגיד משהו?     

מאיה שוורץ: נעים מאוד, מאיה שוורץ, מנכ"לית איגוד ההייטק

מאיה שוורץ:  מעט הסטנו את הדיון לבנקים, אבל אני חושבת שעדיין צריך לדבר על מה קורה ואיזו תוכנית מגירה אנחנו בונים לשעה כזו – זה בנקים, זה יכול להיות כל דבר אחר, אבל צריכה להיות פה תוכנית מגירה, בדיוק כמו שציינת, גדי, שפעלה בשעת הקורונה

מאיה שוורץ:  זה משהו שאני חושבת שצריך להעלות על סדר היום

דוד ביטן: אבל זה לא תוכנית מגירה, זה כשיש בעיה – עושים את הדבר הזה

מאיה שוורץ: מה, מתכנסים?     

דוד ביטן: מה שהיה בקורונה

דוד ביטן:  עשו תבניות כאלה - -     

מאיה שוורץ: לא, אבל זה לא משהו שהוא סגור

דוד ביטן: השקיעו 160 מיליארד שקל

דוד ביטן:  בהלוואות, אומנם - המדינה לקחה הלוואות, ונתנו את זה לעסקים ולאנשים וכו'

מאיה שוורץ: גדי, זה משהו שהוא כרגע חלק מהתוכנית שלכם? קבוע? שאתם יודעים שבשעת משבר אתם מוציאים את הכסף הזה? ברשות החדשנות

שלום דנינו: אני יכול להגיד משהו? גבירתי, עכשיו כשאנחנו, בוועדת הכלכלה, עשינו עבודה על עסקים קטנים, בינוניים ועצמאיים - - -     

דוד ביטן: אבל זה עסקים קטנים, אלה עסקים גדולים

שלום דנינו: אני יודע

שלום דנינו:  במסגרת הזאת אנחנו גם מחוקקים, או רוצים לחוקק, חוק שנקרא או "בלחיצת כפתור", או איך שאני קורא לו, "בערבות הדדית", למשברים שיכולים לקרות; או רפואיים – כמו הקורונה, או רעידת אדמה, או טילים איראניים, או משהו שקורה עכשיו להייטק

שלום דנינו:  ואנחנו רוצים שבמצב הזה תהיה תוכנית אוטומטית לסיוע

דוד ביטן: מה את ממליצה? יש לך איזו המלצה אלינו בעניין הזה, לגבי איך לעשות את זה?     

מאיה שוורץ: אני חושבת שהקפסולה הזאת שפעלה בקורונה הייתה מצוינת, אני חושבת שזה משהו שצריך להיות כלי מגירה - - -     

גדי אריאלי: אנחנו כן מנסים להכין איזה שתיים-שלוש אפשרויות לפי גודל - - -     

דוד ביטן: אבל שזה יהיה אוטומטי, לא צריכים ישיבות וכינוסים, איך שיש בעיה – זה רץ

דוד ביטן:  זה לא דבר שאתה שם עכשיו - - -     

שלום דנינו: אני לא חשבתי על משבר מהסוג הזה, אנחנו אולי ננסה לתקן ולהוסיף שם שזה יכסה, שהשמיכה הזאת תכסה הרבה יותר משברים

אסף זמיר: צריך להיזהר מאוד

אסף זמיר:  מדינת ישראל לא יכולה לייצר את הרושם שהיא תציל את הפקדונות של עסקים ישראליים בבנקים זרים

דוד ביטן: לא, זה ביטוח

דוד ביטן:  הבעיה עם ההייטק היא שמדינת ישראל תלויה בו מאוד מבחינה תקציבית, מבחינת מיסוי, כוח אדם וכו'

דוד ביטן:  הוא קריטי היום, זה לא מה שהיה לפני 20 שנה

שלום דנינו: לא יכולים להגיד "תשברו את הראש"

שלום דנינו:  בגלל זה אני חושב שגם אני וגם דוד מצהירים ואומרים פה בוועדה - - - זה מנותק, כמובן, מכל הפוליטיקה, כי אנחנו מתעסקים בכלכלת ישראל

שלום דנינו:  ראשית, האירוע הזה ציער אותנו מאוד, אבל אני שמח שממשלת ישראל התכנסה מיד וחשבה על העניין הזה, שלא נידרדר, חס וחלילה, לאיזה נזק כלכלי גדול למשק

דוד ביטן: יכל להיות נזק

דוד ביטן:      האוצר

טליה ישפה: טליה ישפה מאגף התקציבים

טליה ישפה:  יושבים כאן, וגם דיברו כאן, שותפים שלנו לצוות שהקים שר האוצר, ברשות מנכ"ל האוצר, שהתכנס ביום ראשון וביום שלישי כדי לנתח את המשמעויות של האירוע

טליה ישפה:  הצוות בחן את שתי ההשלכות – גם את ההשלכה על עניין הפקדונות וגם את ההשלכה על עניין קווי האשראי – ובחן את המשמעויות עבור חברות ההייטק, את האיומים שזה מציב עליהן, ואת המענים הפוטנציאליים שיידרשו

טליה ישפה:      כאמור, אנחנו מבינים שאירוע SVB – כרגע אנחנו באיום פחות משמעותי ממה שחששנו; הבנק אכן נפתח, לרבות גם עניין קווי האשראי הקיימים

טליה ישפה:  אבל כמובן שיש פה סוגייה שצריך לבחון בגלל המאפיינים הייחודיים של מגזר ההייטק – אנחנו מבינים שיש פה אירועים של חסמים רגולטוריים, שהצוות גם עסק בהם והמליץ על לפתור אותם בהמשך, ואנחנו אכן נתעסק בזה

טליה ישפה:  כשמדברים על קופסה, זה כמובן כתלות במה הבעיה, כלומר, האם זה המענה הנדרש - אם היינו בעולם של פקדונות, בעיית נזילות, אז יכול להיות - - - בעולם של אשראי זה לא בהכרח - - -     

דוד ביטן: לא משנה, תחשבו על הכל

דוד ביטן:  קודם כל, בגלל שההייטק הוא כלל עולמי, הכל יכול להיות איתו, אז אתם צריכים לחשוב על זה, ולא לחכות שיקרה ואז נראה מה לעשות

דוד ביטן:  אז ננצל את ההזדמנות – לא הזדמנות, לא טוב להגיד פה "הזדמנות" – ננצל את הבעיה הזאת כדי ליצור איזשהו שביל, שנדע איך לעבוד כשזה יקרה

דוד ביטן:  מספיק שקרן גדולה שמעניקה המון כספים לסטארטאפים תיפול – מה יקרה אז? כל ההבטחות של הסטארטאפים לא יתקיימו

דוד ביטן:  הם עובדים על השקעות כאלה, אבל אז יפלו, וזה כמו שרשרת שנופלת

דוד ביטן:  אנחנו צריכים לחשוב על זה, הייטק זה באמת קטר למשק, אבל הוא גם יכול להיות בבעיה בלי לרצות, מה שנקרא

דוד ביטן:  זה המצב

גדי אריאלי: שהקטר לא יגיע לחדרה והקרונות לרמת אביב

דוד ביטן: זה נכון

דוד ביטן:  לא יודעים שאתה גר בחדרה

שלום דנינו: אני חושב שזה הפוך – הקטר בצפון - - -     

דוד ביטן: כשנעשה את הישיבה על הביטוח, גם נעשה ישיבה על העניין הזה

דוד ביטן:  אז נראה איך התקדמתם בחודשיים הקרובים

דוד ביטן:  לא צריך להזניח את זה ולהגיד "עכשיו יש לנו תקציב מדינה, חוק הסדרים" – אפשר לעבוד בד בבד על העניינים האלה

דוד ביטן:  הכל יכול לקרות, הסיפור של ההייטק זה משהו כלל עולמי, זה לא רק לישראל

דוד ביטן:  משפיע על ישראל

שלום דנינו: ומזלנו שלמדנו את זה על ביידן

דוד ביטן: ובהחלטות שלנו אנחנו נגיד תודה לנשיא ארצות הברית, באמת

דוד ביטן:  בזכותו אנחנו דנים בעניין תאורטית

מוטי וקנין: אבל אני חושב שיש היום בעיה עמוקה בהייטק, ואני חושב שתקשרנו אותה שוב ושוב בוועדת חוקה, וגם אליך - - -     

דוד ביטן: היו גם אצלי, בסדר

דוד ביטן:  אבל זאת בעיה שהיא ספציפית

מוטי וקנין: שהיא בעיה אדירה, חבר הכנסת ביטן, היא אדירה

מוטי וקנין:  היא קורית כרגע, אנחנו אומרים שוב ושוב: חבר'ה, המדינה חשובה לנו, אנחנו לא מסתכלים מהזווית שלנו, אנחנו בהייטק הסתדרנו

מוטי וקנין:  זאת אומרת, הדיון כאן הוא נהדר, הוא חשוב, צריך - - -     

דוד ביטן: אמרתי, הדיון היה תאורטי, וזה טוב

דוד ביטן:  אבל הנושא של הרפורמה –אני לא רוצה להגיד שגם אתם יוצרים את זה לעצמכם, זו נבואה שמגשימה את עצמה

מוטי וקנין: נו, אדוני

דוד ביטן: כי הכלכלה עובדת גם על פסיכולוגיה

דוד ביטן:  ואתם צריכים להבין – אני מדבר על ההייטק כרגע, לא על המחאה, המחאה היא מחאה – אתם עושים מחאה שפוגעת בעצמכם

דוד ביטן:  ואמרתי את זה גם בישיבה ההיא

דוד ביטן:  אז אני מקווה שהדברים ייפתרו בסוף והעסק ירד קצת, ונוכל להתקדם

מוטי וקנין: אני מקווה מאוד

מוטי וקנין:  הוצג אתמול מתווה שהיה - - -     

דוד ביטן: המתווה הזה הוא בעייתי

שלום דנינו: אנחנו לא נעשה דיון פוליטי, אבל אנחנו יכולים לצאת בקריאה שאומרת: בואו נרגיע, וקצת חשבון נפש לגבי מי התחיל את התהליך הזה של לחפור פה בור גדול

שלום דנינו:  אז תעזבו, אני לא רוצה להתווכח

שלום דנינו:  באמת, זה לא הנושא

דוד ביטן: לא נתחיל דיון על זה

דוד ביטן:  זה לא הנושא

מריאן כהן: אבל אתה לא יכול להגיד "בואו נרגיע" ואז להתחיל עם השאלה "מי התחיל"

דוד ביטן: המתווה של הנשיא, היום דיברתי על זה – אין ליכודניק שיכול לתמוך בו

מוטי וקנין: אני לא יודע - - - דואג למדינה - - -     

דוד ביטן: לא, לא קשור

דוד ביטן:  גם אנחנו דואגים למדינה, הוא לא היחיד שדואג למדינה, גם אנחנו דואגים למדינה

שלום דנינו: ברור, גם אנחנו דואגים למדינה

שלום דנינו:  אתם לא היחידים שדואגים

דוד ביטן: העניין הוא שזה מתווה בעייתי מבחינתנו, והדבר הכי גרוע שהוא יצר זה שאין טעם למשא ומתן לפשרה, מדוע? כי זה המינימום שהצד השני – האופוזיציה והמוחים – ירצו

דוד ביטן:  הם לא יוכלו להתפשר - -     

שלום דנינו: ואתה מדבר פה עם חברי הכנסת הכי מתונים בליכוד, שאנחנו שורפים שעות עבודה על למצוא פתרון

שלום דנינו:  רק שתבין את הקונטקסט

שלום דנינו:  בגלל זה אני מרשה לעצמי להגיד לכם שגם אתם תרגיעו

דוד ביטן: ולכן הליכוד צריך לדאוג לרכך את הרפורמה

דוד ביטן:  ואנחנו נעשה את זה, לא תהיה לנו ברירה

דוד ביטן:  אנחנו נלחץ בתוך הליכוד על העניין הזה, יש לזה השלכות, וההשלכות פוגעות וגורמות בעיה בכלכלה של המדינה, ביחסים הדיפלומטיים, ועוד הרבה דברים

דוד ביטן:  הגיע הזמן שאנחנו ניכנס לתמונה, ואנחנו נעשה את זה

דוד ביטן:      מישהו רוצה להגיד לפני שאני מעביר?     

מריאן כהן: כן, יש לי הצעה ובקשה

מריאן כהן:  בוועדה הקודמת הייתה תת-ועדה לנושא ההייטק, ואני חושב שההייטק שווה - - -     

דוד ביטן: לא, יהיה, יהיה

דוד ביטן:  אתה מתפרץ לדלת פתוחה

מריאן כהן: אז גמרנו, I rest my case

דוד ביטן: כולם רוצים ועדות משנה, אנחנו נקים את כולן ביחד

דוד ביטן:  תהיה ועדה שקשורה להייטק ולסייבר, ועדה אחת

מריאן כהן: אנחנו רוצים משהו שיהיה ספציפי לנו, כי יש לנו דברים - - -     

דוד ביטן: אתם רוצים הייטק לבד וסייבר לבד?     

גדי אריאלי: אבל השר אופיר אקוניס הקים ועדה לחדשנות ומדע

מריאן כהן: זה משהו אחר

דוד ביטן: אבל חברי הכנסת רוצים ועדה מיוחדת להייטק, נעשה גם להייטק וגם לחדשנות? זה אותו דבר בעצם, זה על אותו עניין

שלום דנינו: שיהיה משותף

דוד ביטן: אלה רוזנברג, איגוד חברות הבטחון והסייבר

דוד ביטן:  בבקשה

אלה רוזנברג: היי, צהריים טובים

אלה רוזנברג:  שמי אלה רוזנברג, אני דירקטור באיגוד התעשיות הבטחוניות פה בארץ

אלה רוזנברג:  קודם כל, אני רוצה להגיד תודה למזכירות הוועדה, שאפשרה לי לעלות היום בזום מפאת ההפגנות בחוץ, תודה רבה

אלה רוזנברג:  וגם ליושב ראש הוועדה, שאפשר לנו לשוחח היום ספציפית

אלה רוזנברג:      הנקודה שאני רוצה לדבר עליה היום בנוגע ל-SVB נוגעת ספציפית לכל מה שנוגע לתעשיות בטחוניות שעובדות מהארץ לכיוון חוץ – זאת אומרת, גם בארצות הברית וגם באירופה

אלה רוזנברג:  קריסות בנקים מחוץ למדינת ישראל מהוות מכשול מהותי ביחסי המסחר בין תעשיות בטחוניות בארץ לבין השוק המרכזי שלהן בחו"ל, בין אם זה באיחוד האירופי ובארצות הברית

אלה רוזנברג:  לכן, מאוד חשוב שיהיה פה תהליך של שיח ושיג, קודם כל בין הרגולטורים הבטחוניים בארץ – בין אם זה מפא"ת, סיב"ט, משרד הבטחון, וגם הרגולטורים המקבילים באירופה – בין אם זה עם PESCO, שזו התוכנית המרכזית לתעשיות בטחוניות שמקבלות תקצוב מהאיחוד, וגם בארצות הברית

אלה רוזנברג:      מאוד חשוב, ראשית, שהוועדה הזאת תתמקד, או בהמלצות לאחר מכן, כשמשוחחים על זה - אם ישנה אופציה ליצור איזשהו ממשק ישיר עם PESCO באיחוד האירופי, ובין אם זה גם גורמי ממשל בארצות הברית, על מנת לוודא שהעברות הכספים, או לפחות הממשל הישראלי עצמו, ידע כיצד לעזור לתעשיות הבטחוניות פה בארץ; בדגש על SMEs, כלומר, בדגש על תעשיות קטנות ובינוניות, שאם סוגרים להן עכשיו את חשבון הבנק הן יהיו בבעיית נזילות מאוד-מאוד גדולה, כפי שחבריי לוועדה הזכירו קודם

אלה רוזנברג:      זהו, בגדול

אלה רוזנברג:  אני פתוחה לשאלות ומאוד אשמח לשמוע אם יש לכם שאלות

שלום דנינו: אנשי המקצוע, אתם רוצים לשאול משהו?     

דוד ביטן: רגע, רגע

דוד ביטן:  יש לנו עוד מישהו

דוד ביטן:  חגית יינון, סמנכ"לית כספים בחברת ווקמי

חגית יינון: השם שלי הוא חגית יינון

חגית יינון:  אהלן, נעים מאוד, ותודה רבה על מתן רשות הדיבור

חגית יינון:  אני רוצה לדבר קצת מהשטח, כי הייתי מאלה שבעצם לחצו שבוע שעבר על הכפתור להעביר את הכסף מסיליקון ואלי בנק

חגית יינון:  השיח פה היה מאוד מרתק ומעניין לעניין ביטוח הפקדונות, והריביות

חגית יינון:      אגב, הריביות שניתנות בבנקים הישראליים גבוהות יותר מהריביות שניתנות בבנקים בארצות הברית, ועדיין – הרבה מאוד חברות נדרשו להחזיק פקדונות בסיליקון ואלי בנק

חגית יינון:  הסיבה לזה היא בעיקר הנושא של היכולת של סיליקון ואלי בנק להזניק קווי אשראי לחברות הייטק

חגית יינון:  אני במקרה מגיעה מחברה שהנפיקה ב-2021 ויש לה מספיק כסף בבנק, אבל יש הרבה מאוד חברות הייטק, חברות הזנק, הרבה מאוד יזמים בתחילת דרכם, שמתקשים מאוד לקבל היום קווי אשראי מבנקים ישראליים וממוסדות ישראליים

חגית יינון:      אני יכולה להגיד לכם שלפני שנתיים וחצי הייתי חלק מהפורום שעבד עם מוסדות פיננסיים בישראל לנסות להעמיד קווי אשראי מחברות הייטק – זה היה בשיא הקורונה – ולא צלחנו

חגית יינון:  אני חושבת שהסיבה העיקרית לזה היא שהמוסדות הפיננסיים בישראל, לרבות הבנקים בישראל, לא יודעים לתת הלוואה או להעמיד קו אשראי למודל פיננסי של חברת הייטק - כאשר בחברות הייטק בדרך כלל אין הכנסות בשלבים הראשונים, וגם אין ממש בטוחות

חגית יינון:  גם חברות שיש בהן הכנסות – הן בדרך כלל חברות שמפסידות כסף

חגית יינון:  אני עובדת בחברה ששווה הרבה כסף, אבל אם תסתכלו על הדו"חות הכספיים שלנו – אנחנו חברה שמפסידה כסף

חגית יינון:  ולכן, בנקים ישראליים – וגם עשיתי ניסיון כזה לפני שנתיים עם אחד מהבנקים הישראליים – לא יודעים לעבוד במודל פיננסי כזה ולהעמיד קו אשראי

שלום דנינו: סליחה, שאלה: הבנקים בחו"ל יודעים לעשות את זה ועושים את זה עבורכם?     

דוד ביטן: בבנקים אצלנו רוצים בטחון של דירה, ככה הם עובדים, אתה מבין? אז מה הפתרון לדעתך?     

חגית יינון: הבנק היחיד שפעיל היום בישראל - - - זה סיליקון ואלי בנק, והסיבה היחידה שסיליקון ואלי בנק נכנס לישראל היא שסיליקון ואלי בנק קיבל מעמד מיוחד בכל מה שקשור לניכוי מס במקור

חגית יינון:  הם האמינו בתעשיית ההייטק הישראלית

חגית יינון:  אגב, יש בנקים אחרים שאני עובדת איתם, אמריקאיים, שגם מאמינים, אבל יש יכולת מאוד מוגבלת להיכנס ולעבוד מישראל, ויש פה ריכוזיות מאוד גדולה, וזאת הסיבה העיקרית שסיליקון ואלי בנק הצליח - - -     

שלום דנינו: ואת יכולה להסביר מה זה הפטור במקור, שהקדמת ואמרת שזה מה שמאפשר להם להיכנס?     

חגית יינון: כן

חגית יינון:  בעצם, כשניתנת הלוואה והחברה אמורה לשלם ריבית לבנק שנתן את ההלוואה – על מתן הלוואה בישראל יש חובת מס ניכוי במקור

חגית יינון:  זאת אומרת שהחברה הישראלית מעבירה את הריבית לבנק, אבל בדרך היא מנכה מס לטובת מס ההכנסה הישראלי

חגית יינון:  הבנק היחיד שידע להתמודד עם הדבר הזה הוא סיליקון ואלי בנק בישראל, ולכן הוא היה מונופול

חגית יינון:  עכשיו, אין ספק שאלה חבר'ה מצוינים, אני מכירה אותם אישית - - -     

דוד ביטן:  אבל למה הם יכולים והבנקים שלנו לא יכולים?     

חגית יינון: לדעתי, הבנקים הישראליים לא יכולים כי הם לא יודעים לעבוד במנגנון כזה, לא יודעים - - -     

שלום דנינו: הם לא רוצים לתת את האשראי

דוד ביטן: רגע, תעצרי

דוד ביטן:  בנק ישראל, אתם לא יכולים לפתור את הבעיות האלה?     

חגי אור חן: אני חייב להגיד שאני לא מצליח להבין למה היא מתייחסת

חגי אור חן:  זה נשמע כמו תקנות של רשות המיסים, אני לא מכיר - - -     

דוד ביטן: לא, לפני זה היא דיברה על זה שבנקים בישראל לא מסוגלים, או לא רוצים, לתת אשראי לחברות הייטק, בגלל העניינים האלה

דוד ביטן:  זה דבר שאפשר לפתור

דוד ביטן:  עזוב רגע את הפטור במקור

שלום דנינו: תראה, אם אני מבין נכון, זה לא שלבנקים בישראל אין את השכל והתבונה לבנות מודל כלכלי מתאים

שלום דנינו:  אם אני מעריך נכון, הם לא רוצים לקחת את הסיכון הזה, המלא, על כתפיהם

שלום דנינו:  אני מציע כבר ומיד: משמונה בבוקר ביום שני אנחנו מקיימים את המשך הדיונים שלנו, ואנחנו גם דנים שם בנושא של אשראי שהבנק נותן לעסקים - - -     

דוד ביטן: לא, אבל זה לעסקים קטנים

דוד ביטן:  אתה מערבב

שלום דנינו: היא מדברת גם על עסקים קטנים

גלי כספרי: אפשר להתייחס רגע לאמירה הזאת? הבנקים בישראל נותנים אשראי למאות ואלפי חברות, גם בתחום ההייטק, גם סטארטאפים, אז אני לא יודעת - - -     

דוד ביטן: היא לא מדברת סתם

דוד ביטן:  אתם אומרים שנותנים, הם אומרים שלא נותנים

דוד ביטן:  רגע, יש לנו פה אחד שיש לו כמה חברות – הם נותנים או לא?     

מוטי וקנין: הם גם נותנים, כן

דוד ביטן: על סמך הדברים שהיא אומרת, שהם לא - - - לתוכניות עסקיות, לא נכסים

מוטי וקנין: חגית שולטת בנתונים, SVB באמת היו הגדולים מכל נותני קווי האשראי בישראל, בהפרש ניכר

מוטי וקנין:  אבל הבנקים בישראל – לאומיטק, פועלים הייטק, מזרחי – התחילו לעשות את זה גם כן

דוד ביטן: התחילו מתי?     

מוטי וקנין: שנים אחורה

מוטי וקנין:  עם מחלקות ייעודיות, עם הבנה - - -     

גלי כספרי: לכל הבנקים יש מחלקות ייעודיות שנותנות אשראי לחברות הייטק, זה פשוט לא נכון

מוטי וקנין: אבל לא בעוצמה של SVB

שלום דנינו: אתה יכול להגיד שלא ברמת הסיכון?     

דוד ביטן: בעצם, מה שאני מבין פה זה שאם הייתם נותנים ביד קצת יותר רחבה, הם לא היו צריכים ללכת לוואלי האלה, ואז לא היינו מגיעים לבעיה

גלי כספרי: קודם כל, בוא נעשה סדר: SVB זה בנק גדול יותר מהבנקים הכי גדולים בישראל

גלי כספרי:  זה בנק אמריקאי גדול, אין מה לעשות

גלי כספרי:  דבר שני: כל הבנקים פה הקימו כבר מזמן יחידות הייטק ייעודיות, עם כל השכל וניהול הסיכונים – אני חוזרת שוב לניהול סיכונים מושכל - - -     

דוד ביטן: זה לא מקובל עליי, עזבי

דוד ביטן:  אתם בבנקים אוהבים לדבר במילים גבוהות, אין תכלס

דוד ביטן:  אני מבקש לישיבה הזאת בעוד חודשיים: יכול להיות שהפתרון לבנקים בישראל, שאוהבים לקחת בטוחות – או מניות, או נכס, אני מכיר את הגישה של הבנקים

דוד ביטן:  אבל באירופה וארצות הברית הולכים גם על המודל העסקי, גם על זה נותנים כסף

דוד ביטן:  אומנם יש בו יותר סיכון, אבל צריכים לקחת סיכון

דוד ביטן:      יכול להיות שהבנקים בישראל צריכים לקבל מהמדינה ערבות מסוימת על תיק ההשקעות, על תיק ההלוואות האלה

דוד ביטן:  זאת אומרת, לא ערבות מלאה – אם התיק הזה הוא, נגיד, מיליארד שקל, או 20 מיליארד שקל, אז צריך אחוז מסוים, כדי שיהיה להם יותר בטחון

דוד ביטן:  לתקציב זה לא עושה כלום, והסיבה היא פשוטה: הם משלמים הרבה מיסים

דוד ביטן:  אין שום בעיה לתת את הערבות הזאת כדי להשאיר אותם בארץ, שיעבדו, ישלמו את המיסים, וכולנו חיים מהמיסים האלה, נכון? אז אני מבקש מבנק ישראל לחשוב על זה לקראת הישיבה הבאה, האוצר, לא רוצה תשובות עכשיו

דוד ביטן:  האוצר גם כן יחשוב על זה

דוד ביטן:  עד לדיון הבא

דוד ביטן:  אני מבקש שתבואי לדיון הבא שיהיה לנו, תזמינו אותה, וגם אתה תבוא

דוד ביטן:      אני רוצה להבין מה העניין הזה, איגוד הבנקים, מה העניין הזה של הניכוי במקור, שבגללו צריכים ללכת לבנק האמריקאי?     

אורן רוזנברג: אני יכול להתייחס

אורן רוזנברג:  זה עניין של רשות המיסים, אבל אנחנו כן מכירים את הנושא, העמיתה שלי כאן ממשרד האוצר דיברה על חסמים רגולטוריים – זה אחד מהם

אורן רוזנברג:  אנחנו עובדים על פתרון יחד עם רשות המיסים - - -     

דוד ביטן: אתם עובדים על זה עם רשות המיסים? אבל תסביר, כי עדיין לא הבנתי את הבעיה: בישראל מנכים את המס מהסכום לפני שמעבירים אותו לחשבון, אבל מה הבעיה פה? תסביר לנו את הבעיה, עדיין לא הבנתי את הבעיה

אורן רוזנברג: אני אתן ל-CFO של ווקמי לעשות את זה, כי היא בכל זאת מגיעה מהשטח

חגית יינון: אז אני אסביר: בסוף-בסוף-בסוף, כשאתה לוקח הלוואה אתה בעצם משלם הלוואה לפי ריבית שהיא בדרך כלל מקובלת בשוק

חגית יינון:  ברגע שיש ניכוי מס במקור, והבנק האמריקאי, לדוגמה, לא מצליח לקבל את הריבית שהוא היה צריך לקבל, בגלל שחברה ישראלית ניכתה לו את המס והעבירה בשמו את המס למס ההכנסה הישראלי - אז התמורה שלו בגין ההלוואה יורדת

דוד ביטן: אבל את מעבירה לו את זה בצורה אחרת, לא? מה שאת צריכה לתת לבנק האמריקאי – את נותנת לו

דוד ביטן:  אז את מנכה מצד אחד, אבל מצד שני הוא לוקח - - -     

שלום דנינו: מה שהבנק מרוויח זה הריבית, נתן 100 שקל – רוצה להרוויח עשרה שקלים

שלום דנינו:  פה אומרים לו: אתה בנק, תן לנו ניכוי במקור, כבר עכשיו, על מה שאתה מרוויח

שלום דנינו:  מעשרת השקלים – תן לנו שלושה שקלים

שלום דנינו:  הוא נשאר עם שבע, זה פחות ממה שהוא מצפה להרוויח

שלום דנינו:  זה הסיפור, פחות או יותר

דוד ביטן: בסדר, אם מגיעה לבנק ריבית – הוא מקבל את זה

דוד ביטן:  מה זה חשוב איך הוא מקבל את זה?     

שלום דנינו: לא, הוא מקבל פחות

דוד ביטן: לא, הוא מקבל פחות בגלל הניכוי, אבל הם צריכים לתת לו את זה בצורה אחרת

דוד ביטן:  מה, אם הם צריכים לתת לו 100 שקל – הם יתנו לו 100 שקל

דוד ביטן:  מה זה משנה איך אתה נותן לו? לא קשור לניכוי במקור, הם משלימים את הניכוי במקור, מה זה הריבית? זה חלק מהחזר ההלוואה שלך

דוד ביטן:  לא הבנתי למה זה בעייתי

דוד ביטן:  בגלל זה הם הולכים לבנק האמריקאי?     

חגית יינון: כן, כן, אז אני אסביר שוב: בוא נניח שבסוף הריבית הייתה צריכה להיות עשר, וזו הציפייה של הבנק האמריקאי, לקבל עשר, כי גם לו יש מחיר לכסף

חגית יינון:  ברגע שאנחנו נותנים לו רק שבע, ואת השלוש אנחנו מעבירים למס ההכנסה הישראלי – הריבית שהוא נותן היא, באופן אוטומטי, משמעותית יקרה יותר

חגית יינון:  ואז הריבית שהבנק האמריקאי נותן הופכת להיות לא אטרקטיבית, ולכן אף חברה לא תסכים לממן את המס שהולך למס ההכנסה הישראלי

חגית יינון:  וזה הופך את כל המנגנון הזה של עבודה מול בנקים זרים למודל שהוא לא אפקטיבי

שלום דנינו: לא ידעתי את זה, עכשיו אני מבין את הקושי

שלום דנינו:  לעומת, נגיד, חברה ישראלית שלוקחת הלוואה – רואה החשבון מנכה במאזן השנתי את ההוצאה היחסית

דוד ביטן: אז מה הפתרון לזה?     

אורן רוזנברג: יש לנו הצעת חוק, בשיתוף רשות המיסים, משרד האוצר - - -     

דוד ביטן:  איפה, בתוך חוק ההסדרים?     

אורן רוזנברג: עברה קריאה ראשונה

דוד ביטן: איזו הצעה? זה בוועדת הכספים?     

טליה ישפה: הצעת החוק לעידוד תעשייה עתירת ידע עברה קריאה ראשונה, נמצאת בוועדת הכספים

דוד ביטן: אז הבעיה הולכת להיפתר?     

שלום דנינו: בדיוק הנקודה הזאת – החוק דן בדיוק בניכוי - - - אגב, איך אתם פותרים אותו במשפט אחד?     

אורן רוזנברג: הוא דן בכמה נקודות, זה פשוט - -     

דוד ביטן: לא, הבעיה הזאת – איך היא נפתרת?     

אורן רוזנברג: - - עניין של רשות המיסים, פשוט ייפתר בשינוי של פקודת המיסים

דוד ביטן: טוב, מקווה

דוד ביטן:  כי רשות המיסים מוותרת פה ולוקחת מפה, אז בגדול לא מרוויחים איתם כלום

אורן רוזנברג: בגדול, החוק דן בכמה דברים, זאת אחת מהנקודות

דוד ביטן: את שומעת? אז זה נושא שייפתר במסגרת - - -     

שלום דנינו: ואז זה יאפשר ליותר בנקים מחו"ל להיכנס לפעילות הזאת?     

אורן רוזנברג: זה יוריד את החסם וישווה את התנאים

דוד ביטן: עוד מישהו רוצה להגיד משהו לפני שאנחנו מסיימים? יש לנו המשך דיון בעוד חודשיים

דוד ביטן:  ד"ר, גם אתה תבוא

שלום דנינו: מה עם השנייה שבזום? אני באמת לא הצלחתי - - -     

דוד ביטן: לא, שניהם דיברו

שלום דנינו: האמת שלא הבנתי את המסר

דוד ביטן: אז היא תחזור בשבילך על המסר

דוד ביטן:  אלה

דוד ביטן: ש     

שלום דנינו: לא הצלחתי להבין איפה הקושי, או איפה הנקודה - - - במה שאמרת קודם, לגבי התעשיות

אלה רוזנברג: תודה על השאלה, אני אסביר: כעקרון, חברות בטחוניות ישראליות שיושבות במדינת ישראל צריכות לעבוד תחת רישוי מסוים

אלה רוזנברג:  הרישוי הזה מונפק מטעם משרד הבטחון הישראלי, ובמקביל, ככל שעובדים, אם רוצים לעבוד עם האיחוד האירופי, שזה השוק הבטחוני הכי גדול שלנו מבחינת ייצוא, או עם האמריקאיים – צריך אישורים מתאימים

אלה רוזנברג:  אני מקווה שמובן עד לפה

אלה רוזנברג:  ברגע שאתה חוסם להם חשבונות בנק בחו"ל למשל, יש חברה בטחונית ישראלית מסוג א' שעובדת עם האמריקאים ויש לה חשבון בנק בארצות הברית – התקבולים של החשבון יגיעו לחשבון בארצות הברית

אלה רוזנברג:  ברגע שזה קורס, יהיה מאוד קשה להתנהל בנקאית, כפי שכל הקולגות המאוד מקצועיים בתחום אמרו לפני מספר דקות בוועדה הספציפית הזו

אלה רוזנברג:      מה שהייתי מאוד ממליצה לעשות, וזה גם מה שהאיגוד מאוד מבקש לעשות, זה לערוך איזשהו שיח פתוח מול משרד הבטחון בארץ, מול בנק ישראל, מול הגופים הרלוונטיים במשרד האוצר, שבהם אפשר להקים איזשהו מתווה, ספציפית לחברות בטחוניות, ספציפית למקרים האלה, כי כמו בהייטק, החברות הבטחוניות בארץ מהוות ציר מאוד מרכזי של מסחר

אלה רוזנברג:  אם יהיה אפשר להקים איזשהו גוף, תת-ועדה או סוג של דיון, עם אותם גורמים, על מנת שהציר הבנקאי לא ייחסם

אלה רוזנברג:  כי ברגע שהציר הבנקאי נחסם – מאוד-מאוד קשה לתפעל את המערכות בחו"ל, מאוד קשה למכור, מאוד קשה גם לשלם מיסים בארץ, ואז נוצר מצב שהמסחר נתקע

שלום דנינו: אוקיי

שלום דנינו:  אז בשביל להבין אותך – אני סתם נותן דוגמה: אם הבנק בניו יורק זה השלוחה של בנק לאומי, והם מחזיקים, אז הסכנה הזאת לא קיימת? הוא יכול להמשיך לפעול?     

אלה רוזנברג: היא קיימת, אבל היא פחותה, כי בנק לאומי הוא בנק במדינת ישראל, הוא בנק ישראלי

דוד ביטן: את רוצה שנעשה דיון מיוחד על העניין הזה?     

אלה רוזנברג: אני מאוד אשמח

מריאן כהן: סליחה רגע, אפשר שאלה? למה אי אפשר לקבל את התקבול לחשבון בנק בארץ?     

אלה רוזנברג: אפשר לקבל את התקבול לחשבון בנק בארץ - - -     

מריאן כהן: אז מה הבעיה? לא הבנתי את הבעיה

מריאן כהן:  חברה ישראלית מוכרת שירותים ומוצרים בארצות הברית, יש לה חשבון בארץ - - -     

מוטי וקנין: לרוב היא לא עושה את זה כחברה ישראלית, לרוב היא מקימה חברה בארצות הברית

מריאן כהן: אז? אז יש לה חשבון לחברת הבת בארצות הברית, חברה בטחונית, כן? יש לה חשבון - - -     

דוד ביטן: אם היא מדברת אז כנראה שזה לא כל כך פשוט, מה אני אגיד לך? אחרת היא הייתה אומרת משהו? מה, הם לא יודעים לפתור את הבעיות לבד? בסדר, נקיים ישיבה גם על זה

דוד ביטן:  את מי צריך להזמין לישיבה הזאת?     

אלה רוזנברג: לשאלתך, על מנת להעביר את התקבולים האלה – יש בבנק מערכות Compliance, מערכות ציות, זה לא כזה פשוט

אלה רוזנברג:  גם כאשר חברות סייבר בארץ מקבלות תקבולים, ברמה של B2G, מחברות בחו"ל, או ברמה של B2G בחו"ל – זה עובר את ה-Compliance בבנק, זה נתקע

שלום דנינו: יושב ראש הוועדה שואל את מי צריך לזמן לדיון

דוד ביטן: אנחנו נעשה על זה דיון

דוד ביטן:  מנהלת הוועדה, רק תגידי לה, תיצרי איתה קשר, את מי אנחנו צריכים להזמין לדיון הזה

דוד ביטן:  מריאן, אתה לא צריך להיות, כי אמרת שזה פתיר ונגמר הסיפור

מריאן כהן: לא, לא, יש נקודה שאלה העלתה אבל נשמעת מינורית – הנושא של ה-Compliance

מריאן כהן:  ה-Compliance, בעיקר בבנקים, הפך היום להיות מנהל

מריאן כהן:  אנשי ה-Compliance בבנק היום הם בלתי תלויים, הם מנהלים את הבנקים

שלום דנינו: אתה מבין שאנחנו לא מבינים את המושג הזה, כן?     

מריאן כהן: ציות, ציות

מריאן כהן:  יש אחראים, קציני ציות בבנקים, שהם בעצם – ואת זה אני יכול להגיד לכם מניסיון אישי שלנו – מנהלים את הבנקים

מריאן כהן:  לא קשור לחשבון בחו"ל, לחשבון בבנק ישראלי בארץ

מריאן כהן:  אנחנו מקבלים תקבולים מלקוחות שלנו בחו"ל - כדי לקבל את הכסף זה פשוט Via Dolorosa

דוד ביטן: לפני שאני מסיים את הישיבה, תגידו לי, כיוון שיש פה אנשי הייטק: איך מוחקים 1000 הודעות זהות? אני צריך לעשות את זה אחד-אחד? מחקתי 300 והגעתי עוד פעם ל-700

דוד ביטן:  אם אין פתרון אז אני אעשה את זה אחד-אחד

אסף זמיר: אתה יכול לתת את זה לבת שלי, היא מוחקת לי הודעות כל הזמן

אסף זמיר:  אבל היא בת ארבע, אז זה לא בהכרח - - -     

דוד ביטן: מה, 1000 הודעות? כמה הודעות אתה כבר מקבל? זאת אותה הודעה, רק שתדע

שלום דנינו: לדעתי היא מוחקת לך את האיסורים שאתה מטיל על כל מיני סרטונים ואתה לא יודע

דוד ביטן: אז יש לנו עבודה לעוד חודשיים

דוד ביטן:  תודה רבה, ותודה לנשיא ארצות הברית שעזר לנו בהייטק

דוד ביטן:  תודה רבה

דוד ביטן:  הישיבה הסתיימה