ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 22, 2023-03-13 00:00

יעקב אשר: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה, דיווח חברת דירה להשכיר, על פעולותיה ותוכניותיה בתחום הדיור

יעקב אשר:  נתונים, חסמים ותוכניות עירוניות

יעקב אשר:  הייתי קורא לזה ישיבת היכרות מסוימת עם הנושא הזה של דירה להשכיר אנחנו יודעים שזה קיים, הייתי גם בכנסת שזה הוקם בזמנו

יוראי להב-הרצנו: מי הקים את דירה להשכיר?     

יעקב אשר: הייתי מציע לך לחכות לסוף הדיון ואז נוכל לחלק את הקרדיטים

יוראי להב-הרצנו: לא, עזוב קרדיט

יוראי להב-הרצנו:  שאלה אינפורמטיבית

יעקב אשר: מי שהקים את זה היה שר האוצר יאיר לפיד, בתקופת כהונתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו

יעקב אשר:  ביקשת, קיבלת

יוראי להב-הרצנו: מה ששלו שלו

יעקב אשר: מאחר שאנחנו לא יושבים עכשיו על טקס בחינה לדברים אני מקווה שהדברים מתוך הישיבה - - - אני לא סתם אמרתי, כי בכל השנים הללו הייתי בכנסת והייתי פעיל הרבה מאוד בנושאים האלה של תכנון ובנייה ושל כל הנושא של האטת הנדל"ן וכל הדברים הללו

יעקב אשר:  אגב, אנחנו ברכנו בזמנו על הנושא הזה, של הקמת זרוע ביצועית

יעקב אשר:  אנחנו מכירים ויודעים שמשרדי ממשלה וממשלה היא יותר איטית, יותר גדולה ואיטית נקרא לזה ככה, ופחות אפקטיבית

יעקב אשר:       אבל אני אומר את האמת, ואני אומר את זה לא בשביל ביקורת, לא הייתה הרבה חשיפה לפעילות של החברה

יעקב אשר:  בשנים האחרונות, אגב, היא לא הייתה כל כך פעילה

יעקב אשר:  אני נותן סקירה, לא במקומכם גבירתי המנכ"לית, אנחנו תיכף נשמע אתכם כמובן, רק אני אומר- מנקודת הראות שלי, אנחנו באים לדיון הזה באמת בהסתכלות כדי לראות מה המטרות שלכם, מה עשיתם, במה אתם מטפלים ובמיוחד במיוחד, זה הרצון הכי גדול שלנו לדעת, מה בכוונתכם לעשות, מה התוכניות שלכם, מה היעדים שלכם

יעקב אשר:  הנה, הגיע עוד חבר ועדה שוודאי יודע קצת יותר מחברי כנסת אחרים על הפעילות שלכם ואני מבין שגם נכנס יותר תוכן בשנים האחרונות, לכן מאוד מאוד חשוב לנו לקבל סקירה

יעקב אשר:       אני לא באתי עם סיכום דיון, ולא באתי עם שאלות מאוד מאוד ממוקדות ובעייתיות כאלה ואחרות ולא בביקורת ולא בקרדיטים

יעקב אשר:  חשוב לנו באמת לקבל את הסקירה ולכן אנחנו תיכף נשמע את הסקירה שלכם עם המצגת והכל, לראות במטרות שלכם, בייעוד שלכם מה עושים ואיך באמת לוקחים את כל הכוחות האפשריים למשימה הלאומית הכי גדולה כרגע, לטעמי

יעקב אשר:  שיסלחו לי כל אלה שכותבים את הכותרות בעיתונים כי זה כבר היום לא מעניין כל כך

יעקב אשר:  אבל המשימה הכי גדולה שלנו, לדעתי, זה הנושא הזה של מצוקת הדיור בציבור הכללי, בציבור הישראלי כולו על רבדיו השונים, כל אחד בעוצמות שלו, אבל בסוף אנחנו נמצאים בשוק עם מחירים גבוהים מאוד למרות שיש כרגע איזו שהיא התמתנות, אבל ההתמתנות הזו יש לה מחיר כבד מאוד

יעקב אשר:  ההתמתנות הזו, של המחירים, כביכול, לא באה בגלל שמחלקים דירות לכולם ויש לכולם קורת גג במחיר סביר

יעקב אשר:       אנשים נאנקים במשכנתאות בצורה בלתי רגילה

יעקב אשר:  נאנקים, פשוט

יעקב אשר:  בחתונה הקתולית הזו של משכנתה אתה קם כל בוקר ורואה שמה שתכננת עולה לך יותר, ועולה עוד יותר ועוד יותר ועוד יותר

יעקב אשר:  אז זה נכון שמצד שני זה מקרר את השוק

יעקב אשר:  יש דברים שבאמת הם נראים כבשורות טובות, אני לא רואה בזה כבשורה טובה ולכן אני חושב שהמאמץ והריכוז של מדינת ישראל צריכה להיות: א

יעקב אשר:  בשיווק כמה שיותר דירות

יעקב אשר:  שיווק, תכנון

יעקב אשר:  אנחנו גם תיכף נראה גם את הדו"ח של המ"מ

יעקב אשר:  לא, דו"ח של מ"מ זו ישיבה הבאה ששם, בהתחלת הדו"ח, אני רק משתף אתכם, כמה שנים לוקח לתכנן, מרגע התכנון עד רגע קבלת מפתח במדינת ישראל, זה פשוט נורא

יעקב אשר:  ולא שאני מופתע מחדש, אני מכיר את זה

יעקב אשר:  הייתי ראש רשות מקומית ואנחנו מכירים את התהליכים בוועדות השונות

יעקב אשר:      אבל אני חושב, באמת, שהחלק הזה של להאיץ פתרונות דיור כאלה הם חשובים, והחלק הלא פחות חשוב, שאולי בגללו הוקמה החברה הזאת, חברה להשכיר, על שם שמה, זה לעודד את הנושא של דירות לשכירות

יעקב אשר:  יש כמה דברים, חוק ההסדרים שיידונו בו בוועדה בנושא הזה, היו כמה דברים בחוק ההסדרים הקודם בשנה שעברה ושם גם על הקטע של תכנון והאצה של הדברים וגם, יש נקודה נוספת שאנחנו, אגב העלינו אותה גם בהסכמים הקואליציוניים שלנו, הנושא הזה של עידוד הקרנות למגורים, שאני לא יודע, עוד פעם, מה הרצונות שלכם, מה אתם חושבים שהיה צריך לעשות שם ומה האוצר נותן לכם, אם זה עניינים של מיסוי או עניינים של הטבות כאלה ואחרות

יעקב אשר:       האם אנחנו יודעים לעורר את השוק הפרטי בנושא הזה, כן או לא? לכאורה, החברה הזו כבר 12 שנה, 13 שנה - לא, 10 שנים בדיוק נכון

יעקב אשר:  זה הזמן שנכנסתי לכנסת גם

יעקב אשר:  10 שנים, 2013 או 2014 אני לא יודע מתי היא הוקמה, אבל לפחות בקדנציה הזאת

יעקב אשר:  אני חושב שהתחיל איזה שהוא שינוי בעניין הזה של הקרנות מגורים אבל אני לא בטוח שזה מספיק ואני חושב שזה אחד הפתרונות הגדולים שנמצאים בידינו, או יותר נכון, בידכם

יעקב אשר:  אז אנחנו נשמח להתחיל, אלא אם כן חברי הכנסת רוצים לומר משהו קודם

יעקב אשר:  אם לא, אני הייתי מציע ממש ללכת לשמוע את המצגת שלכם

יעקב אשר:  אנחנו נתחיל עם המנכ"לית ענבל דוד, ואם את רוצה אחר כך להעביר את המצגת, שמישהו אחר יגיד

יעקב אשר:  זה עובר אליכם עכשיו

יעקב אשר:  בבקשה

ענבל דוד: תודה חבר הכנסת אשר, על ההקדמה

ענבל דוד:  מייד אני אתחבר אליה

ענבל דוד:  אני מנכ"ל דירה להשכיר, ענבל דוד

ענבל דוד:  נמצא איתי פה ממלא מקום סמנכ"ל כספים וראש אגף חדשנות ודיור, אוראל יפרח ומשמאלי טלי מורלי מרשות מקרקעי ישראל, שהם שותפים שלנו בכל העשייה של הדיור להשכרה ארוכת טווח

יעקב אשר: אגב סתם, סטטוטורית, מבחינת גופים

יעקב אשר:  רמ"י, יש לה איזה שהוא נציגות אצלכם בדירקטוריון, בוועד המנהל, לא יודע

יעקב אשר:  תעשו לנו הכרות רגע עם החברה

יעקב אשר:  בואו נקרא לזה גם כך

יעקב אשר:  אני אמרתי קודם בהתחלה, כשלא היית, אמנם היה לך שנה וחצי כשר שיכון אז הכרת אותם, אבל יחסית אני לא זוכר כמעט דיונים בכנסת בנושאים האלה, בקדנציות הקודמות לפחות

זאב אלקין: אני מניח שהיו, אבל בוועדת הכספים כי החברה הייתה, עד לאחרונה, של האוצר

יעקב אשר: נכון, כן

יעקב אשר:  אבל היה חלק אחד שהיה, אבל שוב, הדירה להשכיר לא הייתה הפיבוט הראשי שם

יעקב אשר:  היה שם מדובר על כל הנושא של בנייה מוסדית וכו' וכו'      

זאב אלקין: טוב, בוועדת כספים לדעתי, פעם פעם היו דיונים גם על דירה להשכיר

זאב אלקין:  כשהקימו אותה היו הרבה תקוות

יעקב אשר: טוב, היה ושכחנו

יעקב אשר:  עכשיו בוא נשמע ונלמד את הכלי הזה לקראת הימים הבאים עלינו

ענבל דוד: אז קודם כל, טוב שאנחנו פה ותודה על ההזמנה, ואני חושבת שההבנה שהנושא של השכירות ארוכת הטווח הוא חלק ממגוון הפתרונות שצריכה הממשלה לתת לציבור בישראל על מנת לספק להם קורת גג בטוחה היא תובנה חשובה והנה אנחנו פה

ענבל דוד:  נציג לכם קצת על החברה, על הפעילות שלה עד כה ומה אנחנו רוצים ויכולים עוד לעשות קדימה ואנחנו נשמח אחרי זה לקיים דיון מקצועי

ענבל דוד:      אז קודם, מי זו חברת 'דירה להשכיר'? דירה להשכיר אמנם הוקמה בשנת 2014, התחילה לפעול בתחילת 2015 ובעצם הוקמה תחת משרד האוצר

ענבל דוד:  לאחר מכן עברה לאחריות שר השיכון

ענבל דוד:       חברת דירה להשכיר, זה נכון ששמה מתקשר עם הפעילות של שכירות מוסדית ארוכת הטווח אבל היא עושה פעולות נוספות ואני ארצה להרחיב על כולן כי בסופו של דבר מדובר בחברה שיש לה יכולת להיות שותפה וגורם פעיל בכל שרשרת הערך של יצירת יחידת דיור

ענבל דוד:  החל מייזום, תכנון, כמובן בקרה, שיווק ופיקוח, ולכן אני חושבת שהיא יכולה לסייע בכל האירוע שאנחנו מדברים עליו, של משבר הדיור

ענבל דוד:  זה נכון שלרוב משייכים את שמה, כפי שמה שניתן לה, לדירה להשכיר, לפרויקט של שכירות ארוכת הטווח אבל אנחנו עושים גם תכנון בהיקפים מאוד משמעותיים ופעולות נוספות שעוד מעט נרחיב עליהן

יעקב אשר: כשהקימו אותה זה היה הייעוד

יעקב אשר:  הייעוד היה שכירות

יעקב אשר:  אחר כך השתמשו בה גם לדברים אחרים

יעקב אשר:  אני לא אומר את זה כביקורת

ענבל דוד: אז הנה בפניך ציטוט מהחלטת ממשלה שבעצם הגדירה את מטרות החברה ובין היתר יש שם פיתוח שוק מוסדי להשכרה ארוכת טווח אבל גם להוות גורם מתכנן, תכנון סטטוטורי

ענבל דוד:  אנחנו מקדמים טבעות בהיקפים של עשרות אלפי יחידות דיור, אחר כך נתייחס לזה

ענבל דוד:  וגם למעשה, לא פחות חשוב מכל הנ"ל, להוות זרוע ביצוע של הממשלה

ענבל דוד:  אנחנו יכולים היום לעבוד מטעם כל גורם ממשלתי שהוא כדי לקדם פרויקטים ומטרות בתחום הדיור בכלל לטובת הציבור הישראלי

ענבל דוד:      פה אתה רואה, באמת, את שלושת המטרות

ענבל דוד:  הן הוגדרו עוד בהחלטת הממשלה המקורית, הן לא נוספו אחר כך, הן מלכתחילה, בהקמה של החברה

ענבל דוד:  הרעיון היה לייצר חברה שיכולה לרוץ לכל אורך יצירת שרשרת יחידות הדיור כפי שציינתי קודם ולא רק מצומצמת לתחום ההשכרה, ואכן אנחנו פעילים בכל התחומים האלו בצורה משמעותית

ענבל דוד:       אבל נתחיל מההשכרה ארוכת הטווח

ענבל דוד:  אני מנסה, שנייה, לקחת אותנו רגע למקרו, קצת לנתונים על שוק השכירות בכלל

ענבל דוד:  אנחנו מדברים בישראל על כ-2

ענבל דוד: 85 מיליון דירות שנמצאות בשוק

ענבל דוד:  כ-30 אחוז ממשקי הבית בישראל גרים בשכירות

ענבל דוד:  30 אחוז, פלח מאוד מאוד משמעותי

ענבל דוד:  אנחנו מדברים על כ-850,000 דירות

ענבל דוד:  זה הפילוח הכללי

יוראי להב-הרצנו: איך את יודעת את זה?     

ענבל דוד: יפה, שאלה טובה

ענבל דוד:  אני חייבת להגיד שאין היום מסד נתונים ממשלתי מלא שנוגע לשוק השכירות בוודאי, ובכלל לשוק

ענבל דוד:  המספרים האלה נעים בטווח של 50 לפה 50 לשם

ענבל דוד:  אין נתונים מלאים היות ונכון להיום אין חובת דיווח על דירות בשכירות אלא ככל והן עולות על רף המס שמחייב במיסוי ואז יש חובת דיווח

ענבל דוד:  המידע כן נמצא ברשויות המקומיות, שם אנחנו כולנו, משלמי ארנונה, ולכן אנחנו מדווחים היכן אנחנו גרים, אבל כמסד ממשלתי מרכזי אין היום נתונים מלאים ולכן הנתונים המהותיים ביותר נמצאים ברשויות, לא בצורה מרוכזת, ונמצאים אצלנו - - -          

יעקב אשר: והמידע הזה הוא מהרשויות?     

ענבל דוד: לא, המידע הזה הוא מידע ששאבנו מלמ"ס ונתונים כאלה ואחרים

ענבל דוד:  מידע מהימן, מלא, על השוק, בדיוק כמה אזרחים ישראלים גרים בשכירות, באלו מחירים והיכן, אין

ענבל דוד:  דיברנו על 30 אחוז ממשקי הבית שגרים בשכירות

ענבל דוד:  בואו נראה איך זה נראה בעולם

ענבל דוד:  אנחנו רואים שאם עושים השוואה למדינות ה-OECD אנחנו נמצאים במקום טוב

ענבל דוד:  שיעור השכירות גם שם בממוצע עומד על פחות או יותר 30 אחוזים - - -     

יוראי להב-הרצנו: אז אולי מאחר ואת מתייחסת לנתון הזה ואני מניח שהוא ילווה אותנו עוד הרבה, בואי תסבירי שנייה לחברי הכנסת איך הגעת לנתון הזה

יעקב אשר: היא אמרה

יוראי להב-הרצנו: היא אמרה מלמ"ס

יוראי להב-הרצנו:  אני יכול לבקש מלמ"ס את הנתונים האלה ולקבל את אותו נתון של 30 אחוז? יש שם חישוב? הלמ"ס לא מכיר אותי למשל

יוראי להב-הרצנו:  מעולם לא פנה אלי

ענבל דוד: יש סקרי למ"ס שעוסקים בדיור בכלל ובשכירות בפרט

ענבל דוד:  הם מפורסמים אחת לשנה ואפשר שם לראות את הנתונים

ענבל דוד:  לשאלתך, אם אתה רוצה לדעת מידע מדויק בנוגע לשוק השכירות, אין נתונים כאלה מלאים, וזה חלק מהאירוע של השכירות

זאב אלקין: גם סקר מנדטים בכנסת לא פנה אליך והוא עדיין סקר מהימן

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז

יוראי להב-הרצנו:  אבל אם זה נתון שמציגים אותו פה - - -     

אוראל יפרח: אני שנייה אחדד רק את העניין הזה, תראו, מה שאנחנו מנסים לעשות, ואתם תראו את זה בהמשך, ביקשתם מאיתנו גם להציג תובנות ופעולות לעתיד

אוראל יפרח:  אנחנו רוצים לבנות איזה שהוא מסד נתונים ממשלתי שיהיה משותף ללמ"ס, לדירה להשכיר, למרכז למיפוי ישראל שאנחנו עכשיו בשיתוף פעולה איתם ואנחנו רוצים לאסוף את המידע, וגם במסגרת חוק ההסדרים הקרוב שיש שם איזו שהיא הצעה עכשיו לעשות חובת דיווח על כל - - -      

יעקב אשר:  זהו, רציתי לשאול אותך, האם ההצעה הזאת בחוק ההסדרים בגלל הרצון שלכם?     

אוראל יפרח: לא בגללנו, אבל אני חושב שהנקודה של הלמ"ס והנקודה היותר חשובה היא פחות, אולי, כמה דירות יש בישראל אלא מה המגמה

אוראל יפרח:  ומה שאנחנו רואים בנתוני הלמ"ס, בחמש השנים האחרונות, אנחנו רואים גידול מאזור ה-25 אחוז, 25

אוראל יפרח: 75, בין השכרה לבין בעלות ל- 30

אוראל יפרח: 70

אוראל יפרח:  זה הנתון החשוב

אוראל יפרח:  והמגמה הזאת ככל הנראה, לפי הנתונים, כנראה תמשיך

יעקב אשר: כמה מתוך ה-30 אחוז האלה שאני משכיר - - - שזה יכול להיות 35 או 28 אחוז

יעקב אשר:  מסכים, אבל נקרא 30

יעקב אשר:  המגמה היא חשובה

יעקב אשר:  כמה מתוך זה הן שכירויות ממוסדות? ממוסדות שלכם או לא שלכם

ענבל דוד: יפה, אנחנו עוברים בדיוק לשם

ענבל דוד:  אני רק רוצה להראות שברמה של השוואה ל-OECD, מדינות אירופה וכו' אנחנו במקום טוב מבחינת ה-30 אחוזים האלה מתוך קהל השוק אבל שימו לב איפה אנחנו נמצאים בשיעור השכירות המוסדית, המפוקחת מכלל שוק השכירות - - -     

יעקב אשר: זה אומר, מה שראינו, את הנתון מקודם, אנחנו במקום טוב באמצע

יעקב אשר:  אנחנו במקום טוב באמצע בשכירות

יעקב אשר:  אבל לא בשכירות מסודרת

יעקב אשר:  לא בשכירות שנותנת רוגע לבן אדם

יעקב אשר:  זה בשכירות שאדם לא יודע מה הולך לקרות לו בשנה הבאה או יותר נכון, יודע כבר מה הולך לקרות לו בשנה הבאה ובאיזה היקף זה הולך להתגלגל אליו בצורה כזו או אחרת

ענבל דוד: אז בהחלט זה הצד השני של המטבע, שאמנם בשיעור השכירות אנחנו נמצאים במקום שהוא סביר ובריא אבל בפן השני, מבחינת הנפח של השכירות המוסדית מכלל שוק השכירות, השוק הזה עדיין בחיתוליו, ועדיין אנחנו מדברים על כאחוז משוק השכירות שהוא מהווה שוק שכירות מוסדית ולכן ברור בהחלט לאן עוד אפשר לקחת את זה וצריך לקחת את זה

ענבל דוד:  אני לא חושבת שבעוד עשר שנים כשנשב פה, מישהו ישאל את עצמו אם צריך בישראל שוק שכירות מוסדית משמעותי

ענבל דוד:  זה כבר יהיה נתון ואירוע וודאי, אבל השאלה היא כמה מהר נגיע לשם, כמה מהר נוכל לספק את המוצר הזה, שתיכף אני אסקור אותו ותבינו במה מדובר, לציבור השוכרים הישראלי כשפי שכבר אמרו פה לפני הולך וגדל

זאב אלקין: רק להעיר, אם כבר נגעת בסוגיה הזאת של הדיווח, אמנם הרצון בקבלת הנתונים המלאים על שוק השכירות הוא רצון טוב אבל הניסיונות של רשות המיסים להכניס את הדיווח לא במקרה לא צלחו עד עכשיו, בחוק ההסדרים הקודם אני לא אפשרתי לזה לקרות כי העמדה המקצועית של אנשי מקצוע של משרד השיכון באופן ברור הייתה - - -      

יעקב אשר: מאחר ואנחנו לא עושים פרומו עכשיו לחוק ההסדרים שהולך להגיע - - -     

זאב אלקין: אבל אני מקווה שזה יגיע אליך, אדוני, והיות ואתה מבין את ההשלכות

זאב אלקין:  אגב, אפשר ללכת על איזו שהיא עסקת חבילה שבמסגרתה מכניסים את הדיווח בתמורה למנגנונים כאלה או אחרים שנותנים הטבת מס למי שמשכיר בשכירות בטוחה, דומה למתכונת של דירה להשכיר

זאב אלקין:  אז זה כבר שווה

זאב אלקין:  אבל להכניס רק את הדיווח, הרבה אנשים היום לא עוברים את הרף של הדיווח רק בגלל הדיווח, ובשנייה שתכניס דיווח - - -     

יעקב אשר: אין להם מה להפסיד יותר

יוסף עטאונה: רק שאלה אחת לגבי תחום הפעילות שלכם

יוסף עטאונה:  האם גם בחברה הערבית אתם פועלים? באלה ממדים?     

ענבל דוד: בהחלט כן

ענבל דוד:  גם בתחום התכנון וגם בתחום השיווק, יש לנו שיווק ראשון עכשיו בטירה

יעקב אשר: לא כל כך בשכירות אני חושב

ענבל דוד: בשכירות, בטירה

ענבל דוד:  שיווק ראשון, ובהמשך גם בג'לג'וליה ואנחנו בהחלט פעילים גם במגזר כולל תוכנית מאוד גדולה בג'סר א-זרקא

יעקב אשר: ח"כ יוסף, נגיע לזה בהמשך

אוראל יפרח: אנחנו תיכף נראה את מפת השיווקים ואתם תראו את זה

אוראל יפרח:  אני רק רוצה להוסיף משפט אחד שאני חושב שמסביר את כל התמונה של למה הוקמה דירה להשכיר בהיבט הזה, של שכירות מוסדית

אוראל יפרח:  כשאנחנו מסתכלים על השקף הזה של נתוני ה-OECD אנחנו רואים שמדינת ישראל פחות או יותר מקום אחרון

אוראל יפרח:  פחות מאחוז

אוראל יפרח:  יש מדינות גם שמגיעות ל-40 אחוז, 50 ו-60 אחוז משוק השכירות

אוראל יפרח:  אבל מה שיותר מעניין בנתונים, ואנחנו נשמח להפיץ לכם גם את דו"ח ה-OECD על הנושא הזה, מה שיותר מעניין, שיש שני מדדים מאוד מאוד חשובים של מדינות ה-OECD על שוק השכירות

אוראל יפרח:  מדד אחד קובע מה מידת הפיקוח הממשלתי על שוק השכירות

אוראל יפרח:  הממשלתי או המוניציפלי, תלוי באיזו מדינה

אוראל יפרח:  והמדד השני מגדיר מה הרגולציה ביחסי שוכר-משכיר בכל אחת מהמדינות

אוראל יפרח:      ה-OECD בעצם מחלק את שני הנתונים האלה למדדים שבין אחד לחמש

אוראל יפרח:  חמש, שיש מדד רגולציה מאוד מאוד גבוה, פיקוח מאוד גבוה וכן הלאה, ואחד, מינימום אפשרי

אוראל יפרח:  מדינת ישראל, בשני הפרמטרים האלה נמצאים באחד

קריאה: לא נתנו אפס?     

אוראל יפרח: לא נתנו אפס כי הם יותר נדיבים האירופאים, אבל בסופו של דבר מדינת ישראל נמצאת באחד

יעקב אשר:  ברגולציה? לא הבנתי

יעקב אשר:  באיזה חלק של הרגולציה?     

אוראל יפרח: רגולציה של יחסי שוכר-משכיר

אוראל יפרח:  סתם, קח דוגמה, הולנד, שוודיה וכן הלאה, יש שם רגולציה מאוד ענפה שתומכת בשוכר לעומת המשכיר

אוראל יפרח:  עכשיו, הרעיון בהקמת דירה להשכיר, במקום שנלך וניצור עכשיו רגולציה שלמה וענפה וניכנס יותר מידי ליחסי שוכר-משכיר, בואו נעשה את זה באופן וולונטרי, על ידי חברה שתשווק קרקעות ובעצם, התנאים האלה בין השוכר לבין המשכיר יהיו בתוך החוזה של היזם שרוכש את הקרקע ממדינת ישראל באמצעות דירה להשכיר ורשות מקרקעי ישראל

אוראל יפרח:  זה בעצם הרציונל

אוראל יפרח:  ולכן כל יזם שזוכה במכרז כזה, של דיור להשכרה, מחויב לכל האלמנטים שתיכף ענבל תציג

יעקב אשר: אבל פה נשאלת השאלה

יעקב אשר:  כי יש הרי, גם במקביל לפעילות שלכם, יש פעילות מוסדית כזו או אחרת שגם אמורה

יעקב אשר:  והיו כל מיני שינויים בתקופה האחרונה

יעקב אשר:  שינוי בחקיקה ודברים מהסוג הזה, ולטעמי לא מספיק

יעקב אשר:  אבל איך זה שזה לא טיפס ליותר מאחוז אחד? אז מה קרה פה? זאת אומרת, יש פה שש-שבע שנים שהתקדמו בדברים הללו וזה לא מביא את התוצאות

אוראל יפרח: אז רגע, מבחינת המספרים של האחוז אחד

אוראל יפרח:  אחוז אחד נמדד לפי דירות קיימות, בסדר? דירות שמושכרות

אוראל יפרח:  אם אנחנו לוקחים בחשבון דירות שכרגע בהקמה, בדירות שייכנסו לפול בקרוב, אנחנו מגיעים לאזור השלושה אחוזים

אוראל יפרח:  פי שלוש ממה שהתחלנו

אוראל יפרח:  תיכף תראו את הנתונים

ענבל דוד: טוב, קצת כדי להבין המודל של דירה להשכיר

ענבל דוד:  דירה להשכיר כאמור, חברה ממשלתית

ענבל דוד:  אנחנו משווקים קרקעות מדינה בשיתוף עם רמ"י, בוועדת מכרזים משותפת ליזמים

ענבל דוד:  אותם יזמים למעשה מתחרים על הקרקע, רוכשים את הקרקע

ענבל דוד:  מדובר בפרויקטי PPP

ענבל דוד:  הם אחראים לתכנון של הפרויקט, לרישוי שלו, להקמה

יעקב אשר: דקה אחת, זאב, נזכרתי, נזכרתי שכן היה דיון אחד פה בוועדה, והשתתפתי בקדנציה שעברה, אפילו הוצאתי לך מכתב על זה

יעקב אשר:  הייתה תוספת של נציגי ציבור לדירה להשכיר, אם אני זוכר נכון

זאב אלקין: היה מהלך, בגלל שהחברה עברה לשיכון ועדיין הייתה בשליטה, בדירקטוריון שלה, של נציגי האוצר, בהסכמה בין אוצר - - -      

יעקב אשר: הוסיפו נציגי ציבור, ואז אני פניתי שאני חושב שצריך להיות גם נציג של מגזרים ייחודיים גם בבנייה

יעקב אשר:  אני מתכוון גם חרדי וגם ערבי

זאב אלקין: ערבי נדמה לי עוד אין, אבל חרדי יש

זאב אלקין:  דווקא אני מיניתי

זאב אלקין:  הקשבתי לך

יעקב אשר: אני אומר עוד פעם, אני לא מדבר ברמה האישית, חלילה

יעקב אשר:  אני אומר, כמו שיש במגזרים זה צריך להיכנס באופן נורמלי לעניין הזה

יעקב אשר:  כאנשי מקצוע

זאב אלקין: שמתי איש רציני, נציג המגזר החרדי שעושה חייל

יעקב אשר: והוא לא יושב כנציג המגזר החרדי

יעקב אשר:  הוא יושב כנציג שאתה מינית

יעקב אשר:  מחר תבוא ממשלת ימין ותפטר אותו עוד

זאב אלקין: זה היא מסוגלת

זאב אלקין:  ממשלת ימין מסוגלת לעשות לחרדים הרבה דברים שלא העזנו

יעקב אשר: אבל עכשיו נזכרתי בדיון הזה

יעקב אשר:  כן, בבקשה

יעקב אשר:  דיברת על מבנה החברה, זה הזכיר לי

ענבל דוד: אז אנחנו חוזרים למודל שלנו

ענבל דוד:  כאמור, אותו יזם שרוכש את הקרקע אחראי לכל תהליך יצירת יחידת הדיור כולל האכלוס והבקרה, ובעצם התחזוקה של הפרויקט למשך 20 שנים

ענבל דוד:  אתם רואים שם חלופות ל-20 של שנים מואטות יותר

ענבל דוד:  החלופות האלה קיימות בעיקר בפריפריה איפה שהכלי המרכזי שלנו, של מחיר מינימום על הקרקע הוא פחות משמעותי ואנחנו רוצים לאפשר פרויקטים גם בפריפריה, גם בפריפריה החברתית ולכן היכן שאנחנו מבינים שהפרויקט עשוי להיות לא כלכלי ובסופו של דבר אף יזם לא יגיע רק בגלל אמונה במוצר אלא בסופו של דבר הם צריכים לראות כלכליות, אז בפריפריה אנחנו לפעמים מקלים על המודל מעט על מנת לאפשר שגם בירוחם, גם בשדרות, גם בנוף הגליל וגם בנהריה יהיו פרויקטים של שכירות ארוכת טווח

יעקב אשר: וכשאת לוקחת היום את מה שיש לכם, כולל תכנון, כולל דברים שנמצאים בחלק של השכירות אני מתכוון, כמה מאזן פריפריה ואזורי ביקוש?     

ענבל דוד: אני תיכף מגיעה למפה, אם אתה רוצה אני אקפוץ לשם עכשיו

ענבל דוד:  אנחנו עם חלוקה יפה מאוד

יעקב אשר: בדרך כלל אני עובר על המצגות, והדפסתי לעצמי את זה אתמול ממש בלילה מאוחר והכנתי את כל החבילה לדרך, אני עובר על הדברים

יעקב אשר:  רק התברר שכנראה בהדפסה זה יצא לי חצאים לא יכולתי לראות שום דבר

יעקב אשר:  אז אם אני שואל שאלות, לא שאני לא קורא חומר, לא יכולתי לקרוא את החומר

ענבל דוד: אז גם לטובתך וגם לטובת כל יתר המשתתפים פה, אנחנו גם נרוץ שניה על המודל וגם אני אדבר לגבי המספרים

ענבל דוד:  ספויילר, אנחנו היום עם כ-22,000 יחידות דיור בשלבי קידום שונים, עם חלוקה מאוד יפה בין ערים פריפריאליות לאזורי ביקוש, ותיכף אנחנו נראה היכן אנחנו נמצאים

ענבל דוד:  המודל שלנו מדבר על מנה של בין רבע לחצי מהפרויקט, בשכר דירה מופחת לזכאים

ענבל דוד:  אותם זכאי מחיר למטרה, מחיר למשתכן, חסרי דירה שמחזיקים בתעודה מטעם משרד השיכון יכולים להתמודד גם בהגרלות שלנו

ענבל דוד:  במידה ועלו בגורל ייהנו מהנחה של 20 אחוז מתחת למחיר השוק עם חוזה לעשר שנים, שכר דירה ידוע מראש

ענבל דוד:       אותם שוכרים אצלינו בפרויקטים שאינם בעלי תעודת זכאים יכולים לשכור דירה שלא בהנחה אך גם הם מקבלים דירה שהיא בשכר דירה מפוקח

ענבל דוד:  גם אם לא מופחת אז הוא מפוקח, דהיינו, מרגע חתימת החוזה וסיכום אותו גובה שכר דירה מול היזם, שכר הדירה קבוע

יעקב אשר: כשאת אומרת עשר שנים, איך זה מסתדר עם חמש וחמש?     

ענבל דוד: חמש ועוד חמש

ענבל דוד:  חמש זו התקופה הראשונה ועוד חמש שנות אופציה של השוכר

ענבל דוד:  אני אדגיש שבניגוד למה שמקובל בשוק השכירות, אצלינו הכוח נמצא אצל השוכר, דהיינו היזם מתחייב לדירה להשכיר - - -     

יעקב אשר: זה מוגדר בחוק בצורה כזאת

יעקב אשר:  זאת אומרת, אין מצב ששוכר רוצה להמשיך במחיר שאתם קובעים לו, כי הרי אתם קובעים בסוף את המחיר, ושמישהו יכול להוציא אותו משם, גם אם הוא מעצבן את המנהל

ענבל דוד: אני חושבת שגם היזמים שלנו זכאים לשוכרים שיעמדו בהתחייבות מצידם וישלמו את שכר הדירה בזמן, אז אני מניחה שאנחנו מדברים על שוכרים שהם לא מפרים

ענבל דוד:  בהחלט יש להם את הזכות להישאר עשר שנים בדירה, ולא רק זאת, הם יכולים כל שנה לצאת

ענבל דוד:  זה אירוע שלא קיים בשוק השכירות

ענבל דוד:  הגמישות היא מלאה לצידם

ענבל דוד:  כל החוזה מגן עליהם גם בהיבט של שכר הדירה, משך התקופה, תחזוקה וכו'

ענבל דוד:  וגם השוכרים בשוק החופשי, הם אמנם לא מחזיקי תעודת זכאות אבל הם שוכרים שבחרו לשכור בפרויקטים שלנו, הם מקבלים חוזה לעשר שנים

יעקב אשר: סתם ככה, ברמת היום יום, מול מי עומד השוכר אם יש לו בעיה? מולכם, מול חברה מטעמכם, מול החברה עצמה?     

ענבל דוד: אז הפרויקטים האלה הם בהגדרתם פרויקטי PPP

ענבל דוד:  דהיינו, אותו יזם שרכש את הקרקע והתחייב כלפינו בחוזה, ואנחנו מחזיקים ערבויות ומפקחים על היזמים במשך כל התקופה עד תום עשרים השנים הוא זה שנמצא בקשר ישיר עם הדייר

ענבל דוד:  יש חברת תחזוקה שאחראית על התחזוקה בכל פרויקט

ענבל דוד:  אנחנו לא מדברים רק על התחזוקה של המחסום בכניסה לחניה, או של דלת הכניסה, או של התאורה

ענבל דוד:  אנחנו מדברים על תחזוקה בפנים הדירה, עד רמת דוד וחשמל וכו'

יעקב אשר: כל מה שזה חבות של משכיר

ענבל דוד: פה זה אולי אירוע חדש אבל כשאתה נוסע לארצות הברית, לקנדה או ברחבי אירופה ואתה רוצה לשכור דירה, אז כנראה אחת מכל שתיים שלוש דירות שיוצעו לך בברלין או בערים הגדולות יהיו דירות מהסוג הזה, שבהן אנחנו מדברים על שכירות מוסדית עם פיקוח מלא ועם שירות מלא לדייר

ענבל דוד:  אז אנחנו מסתכלים על זה גם מצד היזם וגם מצד השוכר

ענבל דוד:  כאמור, הכוח עבר לשוכר

ענבל דוד:  היזם מחויב במכרז ל-20 שנים לאחזקת הפרויקט מרגע אכלוסו

ענבל דוד:  כלפי הדייר הוא מחויב לאותן עשר שנים

ענבל דוד:  ההנחה היא, והמטרה היא שמספר רב של משפחות יוכלו להתגלגל על הפרויקט במשך חייו המלאים

ענבל דוד:  זה אומר שאנחנו נותנים סטרטר טוב לאותם זוגות צעירים

ענבל דוד:       אגב, גם זוגות מבוגרים

ענבל דוד:  אנחנו רואים שיעור הולך וגדל של בני 60 פלוס שבאים לפרויקטים האלה, גם לגור ליד הילדים

ענבל דוד:  ראינו איחודי משפחות מאוד יפים בפרויקטים שלנו וגם אנשים שגרו בדירות רחבות ידיים וכבר אין להם צורך בהן

ענבל דוד:  מצד שני הם צריכים את הביטחון ואת התחזוקה ואת השירות הזמין והפרויקט הזה בדיוק עונה להם על הצורך

ענבל דוד:  מדברים המון על הזוגות הצעירים וחשוב לטפל בזוגות הצעירים אבל תבינו שזה פתרון לכל פלחי האוכלוסייה בכל הגילאים

ענבל דוד:  זה עונה על הצורך גם של בני 60-70 פלוס שלא מעוניינים להיכנס לדיור מוגן אבל הפרויקט הזה נותן להם איזה שהוא ביטחון ושקט

זאב אלקין: למרות שיש פה שאלה, שבהתחשב בדלות של המשאב הזה נכון לעכשיו אז השאלה אם נכון לאפשר אותו למי שיש לו דירה, זאת שאלה טובה, במצב העניינים הנוכחי

יוראי להב-הרצנו: השאלה היא, הוא כלכלי עבור היזם? כי אחרי 20 שנה - - -     

יעקב אשר: לא, יש לך הבדל אבל במחירים

זאב אלקין: עדיין, לשכירות של זכאים, 25 אחוז הנחה רק מיעוט קטן מגיע

זאב אלקין:  הרבה מאוד משפחות שאין להם דירה בבעלותם בכלל, עדיין מבחינתם, הפתרון של שכירות בטוח

זאב אלקין:  גם אם זה במחיר השוק, אבל בלי יכולת להקפיץ לך את המחיר, או למעשה אופק לעשר שנים זה פתרון בשבילם

יעקב אשר: למה זוג שאין לו דירה בכלל לא נקרא זכאי, לצורך העניין הזה?     

זאב אלקין: נקרא זכאי, רק הוא לא זוכה בכמות המועטת של הדירות לזכאים, והוא מעדיף עדיין לקחת דירה בפרויקט כי זה עדיף משוק חופשי

זאב אלקין:  יש מדרג כזה

ענבל דוד: קודם כל לגבי המנות

ענבל דוד:  בתוכניות ותמ"ליות, בהגדרה בחוק, חצי מהדירות הולכות לשכר דירה מופחת ולכן אחד מכל שניים ישב על התקן, לצורך העניין, של זכאי והשאר זה שוק חופשי

ענבל דוד:  עולה פה שאלה של מדיניות

ענבל דוד:  כמובן שאנחנו נפעל בהתאם למדיניות שתיקבע לנו, ועובדים לפי המדיניות שנקבעה לנו נכון להיום

יעקב אשר: מה קורה בתוכניות בוועדות מחוזיות? מינהל התכנון כאן? הגיעו? עדיין לא, הם מאחרים

ענבל דוד: אז אנחנו מדברים על רבע בשכר דירה מופחת ושלושת רבעי שוק חופשי

ענבל דוד:  אני רוצה שניה לקחת את האירוע הזה מעבר לאירוע המחיר וההנחה, שהיא הרבה פעמים תופסת את העין והכותרות, אנחנו צריכים להבין שזוג צעיר שמחפש היום דירה להשכרה בלוחות הפרסום האלה והאחרים שמתפרסמים, אין לו היצע של דירות לעשר שנים

ענבל דוד:  עוד לפני אירוע מחיר בכלל

ענבל דוד:  לפעמים מוכנים לשלם כל מחיר ורק לדעת שהם יוכלו את הילד להכניס לגן בגיל שלוש, ובגיל 13 לחגוג לו בר מצווה באותה דירה

ענבל דוד:  זה אירוע שהוא הרבה מעבר למחיר

ענבל דוד:  הוא אירוע של ביטחון, יציבות וודאות עבור ציבור השוכרים, שהוא באמת מקבל מענה אצלינו במודל

יוראי להב-הרצנו: השאלה שלי הייתה מה קורה אחרי 20 שנה

יוראי להב-הרצנו:  האם התחשיב שלכם של פרויקט כלכלי עבור היזם נסמך על כך שאחרי 20 שנה זה הופך קניינו והוא יכול לעשות עם הדירות מה שהוא רוצה, 20 שנה זה מעניין כי בעוד 20 שנה אוכלוסיית ישראל אמורה להכפיל את עצמה, בשונה ממדינות ה-OECD, שם קצב הגידול הוא הרבה פחות גבוה

יוראי להב-הרצנו:  האם אי אפשר לייצר אירוע שהוא כלכלי במודל הזה?     

ענבל דוד: לצמיתות

יוראי להב-הרצנו: בהחלט

ענבל דוד: אז עלו לא פעם שאלות בנוגע לשיווקים לצמיתות, אני חושבת שזה אירוע שצריך להתחיל להגיע אליו בשנים הקרובות

ענבל דוד:  יכול להיות שבנקודה שבה אנחנו נמצאים כרגע, שבכל זאת, הריבית העולה והגבוהה מאתגרת את המודל, אולי כרגע זו לא הנקודה הנכונה לדבר על זה, אבל בהחלט כראייה ארוכת טווח היינו רוצים שכמו בכל מקום בעולם הפרויקטים האלו יהיו לצמיתות וגם ההצעות שעולות על הפרק היום, בהקשר של תכנון עם ייעוד להשכרה ארוכת טווח בדיוק מתממשק לשאלה שהעלית

ענבל דוד:  כתפיסה, אני חושבת שזה דבר נכון לשאוף אליו

יעקב אשר: יש גם רעיון נוסף, שהיה צריך לבחון אותו

יעקב אשר:  את האפשרות שאולי בסופו של דבר להפוך את זה כמו משכנתא

יעקב אשר:  זאת אומרת, צריך פה סיוע של המדינה

יעקב אשר:  להפוך את זה שאחרי, נגיד, 20-25 שנה אתה בעצם קנית את זה בצורה כזו או אחרת

יעקב אשר:  יש פרויקטים כאלה שהיו אבל כמובן שפה צריך להפוך את זה לכלכלי לאדם

אסף וקסלר: אסף וקסלר, מאגף תקציבים

אסף וקסלר:  לשאלתך, אנחנו מאוד רוצים להגיע לעולם של שכירות לצמיתות ואפילו בשבועות הקרובים אני מקווה, תגיע לוועדה פה במסגרת חוק ההסדרים, הצעה שלמעשה מייצרת מתווה שיאפשר שכירות לצמיתות

אסף וקסלר:  בגדול, בדירה להשכיר עשו עבודה בשנה האחרונה, של תדריך, תכנון לשכירות שבמסגרתו הבינו שיש יכולת לייצר את הכדאיות הכלכלית לטווח ארוך באמצעות צפיפות הרבה יותר גבוהה בתוך מבנים

אסף וקסלר:  כלומר, היום מרבית המבנים שנבנים ומשווקים לשכירות נראים כמו כל פרויקט בנייה למגורים שנבנה בישראל, כי בסוף, אחרי 20 שנה צריך למכור אותו ובן אדם צריך לקנות את הדירה

אסף וקסלר:       אבל אם אנחנו הולכים לדירות שהן לצמיתות הן לא בהכרח חייבות להיראות ככה, הן לא חייבות את כל כיווני האוויר, לא בהכרח חייבים מרפסת, אפשר לעשות יותר שטחים ציבוריים, משותפים, בדומה למה שקיים בעולם, וזה בעצם תיקון חקיקה שאנחנו מקדמים במסגרת חוק ההסדרים ואנחנו מקווים שהוא יגיע פה לוועדה בשבועות הקרובים, שהוא יאפשר את הדבר הזה

אסף וקסלר:  הוא יאפשר לקבוע ייעוד של קרקע לשכירות ובפרויקטים האלה, במודל הזה זה יהיה לצמיתות

אוראל יפרח: תראו, בנוגע למודל הכלכלי של הפרויקטים האלה, כשאנחנו מתייחסים לפרויקטים הקיימים, ואתה באמת אומר בצדק, בעוד 20 שנה הפרויקטים שנכנסים עכשיו לאמבטיה בעוד 20 שנה ייצאו, אני חושב שאין מנוס מללכת לכיוונים של ייעוד קרקעות לדיור להשכרה מסיבה פשוטה, במודל הכלכלי היום, באותו שטח או באותה קרקע, האלטרנטיבה היא בין מגורים למכירה, למגורים להשכרה ולכן נוצר הפער הכלכלי הזה שצריך לגשר עליו כאשר הריבית עולה והתזרים השוטף, כתוצאה מהשכרה, הוא נמוך יותר מגובה עליית הריבית, אנחנו נמצאים באיזה שהוא כשל שוק שאני מניח שאנחנו תיכף נדבר על זה

אוראל יפרח:       לכן אם אנחנו נצליח למצוא כמה שיותר קרקעות, אגב - לא רק בקרקעות מדינה, זה יכול להיות בקרקעות מדינה, זה יכול להיות בקרקעות פרטיות

אוראל יפרח:  אני חושב שגם צריך להתחיל להיכנס לקרקעות תחומות שכבר מיועדות לצמיתות ולראות איך עושים שם פרויקטים של עירוב שימושים

אוראל יפרח:  גם מסחר, גם שימושים ציבוריים וגם מגורים להשכרה

יעקב אשר: כן, אבל איך אתה מעודד את הדבר הזה? כי בסוף יזם לא בא להיות פילנתרופ

יעקב אשר:  הוא בא להרוויח

אוראל יפרח: חד משמעי

אוראל יפרח:  אז חלק מהדברים אנחנו נציג פה תיכף כי אנחנו הולכים להכניס אותם לחוק ההסדרים

קריאה: זו בדיוק המטרה של התיקון שנגיע איתו

יוראי להב-הרצנו:     לשם הגעתי, נעשה את האירוע הזה כלכלי עבור היזמים

יוראי להב-הרצנו:  כי זה אחלה, אני בתור בחור צעיר, וכך גם ברחבי העולם, המרדף הישראלי אחרי דירה בטאבו, לא בטוח שהוא חכם

יוראי להב-הרצנו:  שכירות ארוכת טווח עבור זוג צעיר יכולה להיות פתרון נהדר לא רק לעשר שנים ראשונות אלא לצמיתות

עפרה כרמון-אבן: עפרה כרמון-אבן, אני מתכננת במשרד הרווחה

עפרה כרמון-אבן:  כשאתם מדברים על שכר הדירה הקבוע הכוונה לשכר דירה שההצמדות שלו קבועות? זאת אומרת, אם נגיד, בשנתיים האחרונות שכר הדירה עלה בממוצע ,נגיד ב-15 אחוז, החוזה של הדייר כולל הצמדה למדד השכירות או שהוא נשאר באמת קבוע? חתם על 7,000 נשאר עשר שנים על 7,000

זאב אלקין: לא, הוא מוצמד למדד המחירים לצרכן

ענבל דוד: למדד המחירים לצרכן

ענבל דוד:  הנה, זה השקף שמציג לך בעצם את עדכוני שכר הדירה וזה אומר ש: א

ענבל דוד:  אותו שוכר יודע בדיוק כמה הוא ישלם בעוד שנתיים, שלוש, ארבע וחמש קדימה והוא יודע שיש לו את האפשרות להישאר בדירה לעשר שנים

ענבל דוד:  כמובן, בכל עת, אחת לשנה הוא יכול לבדוק מה השוק מאפשר ולבחור האם הוא רוצה לגור בפרויקט שאיננו שלנו, אבל בהגדרה, תחת התנאים האלה, אצלינו הוא מקבל תנאים יותר טובים

ענבל דוד:      אז דיברנו, ואני רוצה דווקא להתחבר לאמירה של לגור בבעלות, בשכירות, המרדף אחרי הדירה

ענבל דוד:  אני חייבת להגיד שאני נשאלת הרבה את השאלה הזאת ואני לא חושבת שתפקידנו, כדירה להשכיר, היא לחנך את הציבור או לבוא ולהגיד לו: תבחר לגור בשכירות על פני בעלות

ענבל דוד:  גם תזכרו שמחוץ לחדר הזה יש ציבור שלם שהשאלה הזו היא פריבילגית עבורו ואין לו אפשרות בכלל לבחור בין שתי האלטרנטיבות כי או שהוא לא יכול לאפשר לעצמו את ההון העצמי הראשוני לרכוש דירה, גם לא בפתרונות ממשלתיים אחרים כמו דירה בהנחה וכו', או שהוא בוחר שלא כי הוא כי הוא רוצה את אותה גמישות

ענבל דוד:      ובעצם, אני חושבת שאחד הדברים שחשוב להבין זה שאנחנו מהווים בעצם פתרון שלישי שהוא אלטרנטיבה לדירה בבעלות, אותו אופק של עשר שנים שדיברתי עליו קודם

ענבל דוד:  מפת הפרויקטים, ונשאלתי פה על פריפריה ואזורי מרכז

ענבל דוד:  אנחנו גם פרוסים בכל הארץ, מאילת עד נהריה, נוף הגליל וגם שיווק ראשון בחצור הגלילית, כמובן נמצאים גם בתל אביב, הרצליה, רמת השרון, ירושלים, אבל גם בערים - - -      

יעקב אשר: אגב סתם, בתנאים של היום, של עשר שנים, יש איזו קדימות לדייר שגר שם ושכר לעשר שנים? הרי זה יוצא לשוק הפרטי, זה יוצא למכירה בעיקרון אחרי עשר שנים, נכון?     

ענבל דוד: יכול לצאת למכירה

ענבל דוד:  אנחנו שומעים יותר ויותר יזמים בשנים האחרונות

יעקב אשר: שטוב להם ככה?     

ענבל דוד: לא

ענבל דוד:  קודם כל, את אפשרות היציאה יש להם והם גם מביאים ערך גרת של - - - במודל

ענבל דוד:  אין לאותו דייר עדיפות לרכוש את הדירה לאחר מכן

ענבל דוד:  אנחנו, הערכה שלנו - - -     

יעקב אשר: למה אי אפשר להכניס? עוד פעם, השאלה מה אנחנו יותר לגרום שיקרה? שאנשים יישארו עוד עשר שנים? אבל בהנחה שיש דבר כזה, יכול להיות שצריך היה לעגן את זה בתוכו

יעקב אשר:  שוב, כמובן, במחירי שוק, על פי שמאות

ענבל דוד: אז לשאלתך, אנחנו כמובן כפופים להחלטות מועצת מקרקעי ישראל

ענבל דוד:  אלה החלטות שמחייבות גם את השיווק שלנו

ענבל דוד:  זאת שאלת מדיניות שבהחלט יכולה להיות על הפרק ולהיענות

ענבל דוד:  אני חושבת שהיא בדרגי מקבלי החלטות

יעקב אשר: שאלת מדיניות זה נכון, ולדרגי מקבלי החלטות זה גם נכון וזה גם יגיע לשם כנראה אבל אני חושב שברגע שיש חברה ממשלתית שהייעוד שלה זה נושא של השכירות, על כל המשמעויות שלו, שזה מגיע הכל בעצם, מהרצון לתת קורת גג לזוגות צעירים או לאנשים שצריכים אותה

יעקב אשר:  אז לדעתי, צריכה להיות חשיבה בעניין הזה, לבדוק ולהגיע עם ההמלצות הנכונות

יעקב אשר:  אנחנו נעלה את זה, כמובן, כאן בדיונים שלנו

יעקב אשר:  רק אני אומר, זה מה שחולף בראשי תוך כדי

אסף וקסלר: אני יכול להתייחס גם בקצרה ואני אגיד, בסוף, המודל הזה – ואנחנו עכשיו רואים את זה ביתר שאת עם עליות הריבית, הוא מאוד מאוד רגיש מבחינה כלכלית

אסף וקסלר:  כלומר, אנחנו רוצים שהשיווקים האלה יצליחו

יעקב אשר: ואתה חושש שזה יגרום לבריחה מזה

אסף וקסלר:  בסוף, כל נגיעה קטנה, ולו הכי קטנה שנעשה במודל יכולה לפגוע בכדאיות הכלכלית של הפרויקטים האלה ולגרום לזה שהם לא יצליחו והשיווקים ייכשלו והמודל היפה שהצליח בשנה ובשנתיים האחרונות לצבור תאוצה לא יהיה מספיק משמעותי כמו שאנחנו רוצים שהוא יהיה

אסף וקסלר:  לכן אנחנו נזהרים מאוד לפני שאנחנו נוגעים במודל הזה כי אנחנו רוצים שהוא יעבוד

ענבל דוד: אז אני חוזרת למפה

ענבל דוד:  אתם יכולים לראות פה את הפריסה של איפה אנחנו נמצאים נכון להיום

ענבל דוד:  כ-3,600 משפחות גרות בפרויקטים של דירה להשכיר בכל רחבי הארץ מצפון לדרום

ענבל דוד:  אנחנו בהחלט נמצאים גם עמוק בפריפריה העמוקה וגם באזורי הערים המרכזיות

ענבל דוד:  בהקמה, כלומר אותם פרויקטים שווקו בשנה-שנתיים-שלוש האחרונות

ענבל דוד:  אתם יכולים לראות אותם, 14,500 יחידות דיור

ענבל דוד:  ובשיווק, כלומר במכרזים, כרגע באוויר, של דירה להשכיר יחד עם רמ"י כ-3,500 יחידות דיור

ענבל דוד:      נשאלתי על החברה הערבית, נשאלתי על החברה החרדית, אתם רואים שיש מענה לכל הציבורים בישראל ואנחנו נמשיך לפעול בכל האספקטים האלה

זאב אלקין: עד שהגענו למענה נשארתי לבד

יעקב אשר: אני אייצג את המיעוטים לצורך העניין

ענבל דוד: עכשיו, בואו נראה מה קרה בשנים האחרונות ומה אותה חברה פעילה איקס שנים, ואיך יכול להיות שאנחנו עדיין רחוקים כל כך מאיך שזה נראה

יעקב אשר: אני זוכר ששאלתי אתכם, אני לא כל כך זוכר את התשובה

יעקב אשר:  החלק של הפריפריה, כמה הוא מתוך הכול?     

ענבל דוד: בהערכה גסה, להערכתי כשליש

ענבל דוד:  עכשיו, אני בהחלט יכולה להגיד שיש תוכניות ותמ"ליות מאוד משמעותיות בערים בפריפריה שיניבו דיור להשכרה ארוכת טווח, היות וחוק הוותמ"ל קובע שעד 30 אחוז מיחידות הדיור בכל מתחם שמאושר תחת הוותמ"ל - ייועד לדיור להשכרה ארוכת טווח, ולכן בערים מאוד משמעויות בפריפריה התוכניות האלו יניבו השכרה ארוכת טווח בהיקפים משמעותיים

זאב אלקין: אגב, כאן אני צופה בהסתכלות לאורך זמן, לכן בעיה

זאב אלקין:  למה? כי מאשרים כמות גדולה של הדירות לדירה להשכיר בדיוק באותם מקומות שמאשרים גם כמות גדולה של דירות בהנחה, זה רק חלק מאותן תוכניות ותמ"ליות גדולות שהולכות, ולמרות שהנתונים של המחקר שעשינו בזמנו במשרד השיכון הפתיעו אותנו לטובה, וכ-70 אחוז מהרוכשים גרים בדירות שלהם – עדיין ה-30 אחוז האלה משקלם בפריפריה יותר גבוה מ-30 אחוז, ואז יהיו שם לא מעט, ברגע שכל התוכניות האלה יתממשו והדיירים ייכנסו, יהיו שם לא מעט דירות להשכרה שייווצרו בדרך הזאת, של הרוכשים שלא יכולים למכור בחמש שנים ראשונות, ואז אתה תקבל תחרות פנימית

יעקב אשר: אתה במקום 30 אחוז, אתה מקבל 60 אחוז

יעקב אשר:  השאלה אם יש באמת איזה שהוא מחקר שנותן אפיון

יעקב אשר:  אני מתאר לעצמי שיש הבדל בין לגור בשכירות בפריפריה לבין בשכירות במקום של ביקוש ומקום שקרוב לאזורי תעסוקה וכו'

יעקב אשר:  כי בדרך כלל, אלה שאנחנו רוצים להשאיר אותם בפריפריה זה בני מקום, אנשים שאנחנו רוצים להעביר אותם לשם גם, שזה גם קשה מאוד

יעקב אשר:  זו לדעתי היום מטרת העל של מדינת ישראל, שכרגע היא לא באה לידי ביטוי בתוכניות, מי יודע מה

יעקב אשר:       אני אומר לגבי שכירות, אני לא יודע אם בפריפריה שכירות זה הדבר הנכון למרות שמדובר שם על סוציואקונומי יותר נמוך וכו', כי בעצם מה קורה? באזורי מרכז אנשים באים ואומרים: תשמע, לא אכפת לי לגור חמש, עשר שנים ולהסתובב אחר כך לדירה אחרת כי אני רוצה להיות ליד מקום העבודה

יעקב אשר:  יש לו מספיק סיבות

יעקב אשר:  הסיבות להישאר בפריפריה, בדרך כלל הסיבה המרכזית היא ששם זה קורת הגג שלי

יעקב אשר:  שם זה הבית שלי

יעקב אשר:  צריך לבדוק את זה

יעקב אשר:  זה מחקר יותר סוציולוגי

ענבל דוד: אז הנה, לא מחקר אלא מציאות

ענבל דוד:  תסתכל על השקף הבא

ענבל דוד:  זה שקף שמראה את שיעור ההרשמה על כל יחידה ששווקה תחת הגרלה בדירה להשכיר

ענבל דוד:  תסתכל על כרמיאל, תסתכל על ערים אחרות שהן לא תל אביב, ירושלים וחיפה

ענבל דוד:  תראה את רמות הביקושים ותבין שאנחנו במצב שבו אנחנו עדיין רחוקים מאוד מלענות על הביקוש הגדול וההולך וגובר לפתרון, של דיור להשכרה

ענבל דוד:  ואם זה נכון בתל אביב זה נכון גם בכרמיאל ובנהריה, ואנחנו רואים את זה בשיעור הביקושים לדירות שלנו

אוראל יפרח:   תראו, בפריפריה אנחנו רואים עוד מגמה מעניינת

אוראל יפרח:  של תושבים מהמרכז שרוצים לעבור לגור בפריפריה, מכל מיני סיבות

אוראל יפרח:  אגב, גם הטבות מס מסייעות פה לא מעט

אוראל יפרח:  וכשאתה רוצה לעבור לפריפריה כמשק משפחתי צעיר, ההחלטה ללכת ולרכוש דירה הופכת להיות חסם כניסה מאוד גבוה

אוראל יפרח:  אני לא יודע עדיין אם מתאים לי שם, אני לא יודע עדיין אם אני רוצה לגור שם למשך תקופה

אוראל יפרח:  ללכת עכשיו לקנות דירה? ואז הפתרון של שכירות ארוכת טווח, שאני יודע שיש לי שקט, והילדים יכולים להיות בגנים וכן הלאה, זה הפתרון

יעקב אשר: אתה אומר שיכול להיות שבקטע מסוים יצטרכו להוריד את התמהיל, שיהיה לך מספיק מלאי של דירות להשכרה

אוראל יפרח: זה כבר כוחות השוק יעשו את זה

אוראל יפרח:  יהיה איזה שהוא איזון בכוחות השוק אבל צריך לזכור שגם הדירות שמושכרות במחיר למשתכן הן "נחותות" מבחינת ההשכרה לעומת הדירות האלה, כי פה יש יציבות, יש וודאות, יש תחזוקה, וזה בעצם האלמנטים שרלוונטיים

זאב אלקין: זה על עוד שהשוק לא קרס

זאב אלקין:  רק כשאתה תייצר כמות גדולה של דירות בהנחה, שמושכרת, התחרות הפנימית ביניהן, בגלל שהן באותם בתים ובאותם מתחמים, הם כולם מרוכזים ביחד, התחרות הפנימית יכולה להקריס את השוק

זאב אלקין:  אתה, בדירה להשכיר, הרי אתה לא קובע את המחיר, אתה בסוף צמוד למחיר שנקבע לך על ידי שמאות, שהוא תמיד יהיה אחר מול הקריסה של השוק, אם היא תתרחש בצורה דינמית

זאב אלקין:  ולכן אתה יוכל להגיע למצב שאם יש כמות גדולה מאוד של דירות בהנחה שיוצאת לשוק בו זמנית – כי הרי מבנים גם נמסרים בו זמנית, זה הרי הכול קורה בבת אחת, אז אתה יכול להגיע למצב שהמחיר שם, למרות שהוא לא מוגן לטווח ארוך, הוא יהיה פשוט יותר אטרקטיבי

אוראל יפרח: אם יתפתח שוק משני, מה שיכול לקרות שם זה שקרנות הריט, לדוגמה, יוכלו ללכת ולרכוש את הנכסים האלה

זאב אלקין: הם לא יכולים לרכוש

אוראל יפרח: אחרי חמש שנים הם יכולים

זאב אלקין: בסדר, אני מדבר על המציאות של הכמות גדולה של - - -     

יעקב אשר: היועץ המשפטי לממשלה היה נגד זה; אבל אם אתה שואל אותי, אני חושב, ומאז ומעולם דעתי הייתה – שההגבלה הזאת שאי אפשר להגביל, שאדם צריך לגור בדירה, אני אומר לך שאני מבחינתי תמיד חשבתי: ככה זה נכון

יעקב אשר:  אתה מחפש קורת גג, אתה החלטת שאתה רוצה לגור במקום מסוים, תגור שם

זאב אלקין: אין דרך כמעט לאכוף את זה בצורה יעילה

יעקב אשר: במיוחד אם יש לך כלי שיעבוד הרבה יותר טוב בקטע של שכירות

יעקב אשר:  עכשיו, השוק המשני מפחיד אותי

יעקב אשר:  למה הוא מפחיד אותי? כי בשוק המשני אין להם לא את הבטיחות, ולא את המחיר, אין להם את המתקנים שאתם נותנים להם

זאב אלקין: כמו כל שוק שכירות

אוראל יפרח: אלא אם כן הם גופים כמו קרנות הריט שנתמכים על ידינו גם

ענבל דוד: נכון

ענבל דוד:  אני אענה על זה

ענבל דוד:  ראשית כל, אנחנו אכן עוד לא שם וראיתם איפה אנחנו נמצאים בשיעור השכירות המוסדית מסך הדירות שכרגע נמצאות בישראל בשכירות, לכן אנחנו כל כך רחוקים משם

ענבל דוד:  כשנגיע לשם אשרינו, כולנו יכולים ללכת לים

ענבל דוד:  עד אז יש עוד הרבה עבודה כדי להבטיח שגם בנוף הגליל, גם בשדרות וגם בתל אביב יהיו

יעקב אשר: נתקדם

זאב אלקין: בהקשר הזה אני רק רוצה להעיר הערה

זאב אלקין:  מהדיון הזה (שיזמתי), אני במקום החברה, והם מכירים את עמדתי, אני אומר את זה, אמרתי להם את זה כל הזמן, זה נכון שכרגע יש ביקוש לפרקטיים האלה בפריפריה כי כולם רוצים, כי אין מספיק

זאב אלקין:  אני, לטווח ארוך, הייתי משקיע יותר במרכז הארץ כי תהיה פה גם תופעה הפוכה

זאב אלקין:  אלה שמשכירים בפריפריה יחפשו שכירות במרכז הארץ

זאב אלקין:  הם צריכים לגור איפה שהוא ולכן בסופו של דבר הביקושים במרכז הארץ יקפצו בצורה מלאכותית בגלל התוכניות של דירה בהנחה, והביקושים לשכירות בפריפריה כן ירדו, לטווח ארוך

זאב אלקין:  וגם במצב של הריבית היום, מבחינת חוסר היציבות הכלכלית של הפרויקטים, הרבה יותר בטוח ללכת - - -      

יעקב אשר: אני, בהסתכלות מלמעלה, וזה מה שאמרתי גם מקודם, שזה שווה גם מחקר סוציולוגי

ענבל דוד: ההגבלה הזו שרק - - - יוכלו להשכיר, אתה לא רוצה בסוף לעודד את הדבר הזה

יעקב אשר: נכון מסכים אני לא אוהב את החופש הזה שיש, תעשה מה שאתה רוצה - - -     

זאב אלקין: לא, כאן אני מסכים, לפרויקט במרכז הארץ

זאב אלקין:  אבל הבעיה שאז צריך לשחק פה בסיפור של הקרקע כי צריך לתת יותר קרקעות במרכז הארץ

זאב אלקין:  זה כבר מגיע לרמ"י

זאב אלקין:  בסוף הרי 'דירה להשכיר' מוציאה מכרזים איפה שרמ"י נותן לה

זאב אלקין:  איפה שהוא שלא נותן לה היא לא מוציאה

זאב אלקין:  זה בסוף חוזר למשאב הקרקע, כמו כל דבר - - -      

יעקב אשר: אבל מדובר פה בשטחים פרטיים גם כן

זאב אלקין: בשטחים פרטיים, במצב הנוכחי של ריבית, הסיכוי שלך למודל הזה הולך ויורד

יעקב אשר: השאלה שלי, איפה אנחנו כמדינה, כממשלה, אתם כרשות, בנושא הזה

יעקב אשר:  איך אפשר לעשות את האיגום משאבים הזה עם השוק הפרטי

זאב אלקין:   חוק ההסדרים

יעקב אשר: אני יודע, שנתנו את האפשרות והכל

יעקב אשר:  אני מדבר איתך עכשיו על העיגון של זה לשלב השכירות עצמו

יעקב אשר:  עיגון של הביטחון

יעקב אשר:  איפה אתם בתמונה שם? יכול להיות שאתם בתמונה, אני פשוט לא יודע

ענבל דוד: ראשית, רק במילה, עוד לגבי האירוע הקודם לגבי האיפה, ואז אני אענה לך גם על השאלה הזו

ענבל דוד:  אנחנו רואים שבאזורים שבהם קיים פרויקט של דירה להשכיר יש לו השפעה רוחבית על שוק השכירות באותו אזור, באותה שכונה, באותה עיר, היות ולשוכרים יש אלטרנטיבה

ענבל דוד:  זאת אומרת, אם אתה שואל אותי שנכון שבכל עיר בישראל יהיה פרויקט של דיור להשכרה, התשובה תהיה כן

ענבל דוד:  גם ברמת הביקושים, שאנחנו רחוקים עוד מלענות על רמת הביקוש, ובוודאי ששוכר יעדיף את הפרויקט שלנו על פני דירה ספורדית שעומדת לשכירות

ענבל דוד:  וגם היות ויש השפעה רוחבית, בסופו של דבר אנחנו נותנים חוזה לעשר שנים שכר דירה ידוע, עם תחזוקה בפנים הדירות

ענבל דוד:  פרויקטים שנראים כמו מהניילון גם אחרי חמש שנים, ואנחנו רואים את זה בפועל היום בפרויקטים הראשונים שאוכלסו, ולכן אנחנו חושבים שנכון שבכל עיר יהיו פרויקטים מהסוג הזה

ענבל דוד:  הם משפיעים על הסביבה וזה לא פחות חשוב

יעקב אשר: אבל באותן תוכניות שאנחנו היום, מינהל התכנון נותן או מחייב אפשרות של 30 אחוז וכו' וכו', איפה אנחנו בהמשך הדרך? יש איזה שהוא חיבור לעניין הזה, בקטע של שמירה על גובה - - - איך מנהלים את זה? השאלה איך זה עובד?     

אוראל יפרח: זאת שאלה טובה שבשביל לענות עליה צריך להבין רגע מה מקור, נקרא לזה חומר הגלם או הקרקעות שמגיעות לדירה להשכיר

אוראל יפרח:  והיום כשאנחנו מנתחים אפשר כבר לראות כמה שנים אחורה, כשאנחנו מסתכלים על מה המקור לפרויקטים לדיור להשכרה אנחנו רואים שחלק משמעותי מהפרויקטים שנכנסים לדיור להשכרה מגיעים כתוצאה מחוק הוותמ"ל

אוראל יפרח:  כלומר, כל תוכנית היום שמתוכננת באמצעות הוותמ"ל, עד 30 אחוז מתוך יחידות הדיור מיועדות לדיור להשכרה

אוראל יפרח:  זה מה שבעצם מגיע

אוראל יפרח:  ביום שהמנגנון הזה יוכל להיות רחב יותר, או שהוועדה, או הכנסת, או הממשלה ירחיבו את זה באופן יותר משמעותי, לא רק על תוכניות ותמ"ל אלא גם על תוכניות רגילות

אוראל יפרח:  זה יכול להיות על תוכניות מהיקף מסוים, זה יכול להיות אחוזים מסוימים, זה יכול להיות מיקומים מסוימים, אבל ביום שזה יורחב בצורה יותר משמעותית על כל התוכניות ולא רק על תוכניות ותמ"ליות אז אנחנו נראה מקור הרבה יותר משמעותי של פרויקטים שמגיעים לדיור להשכרה ובהתאם גם אנחנו נדע

אוראל יפרח:  אני מדבר על הכול

אוראל יפרח:  גם קרקע מדינה, גם קרקע פרטית

יעקב אשר: אתם לכאורה, לא יזם

יעקב אשר:  אתם המדינה כאילו

אוראל יפרח: אנחנו מסדרי שוק, אבל צריך להבין - - -     

יעקב אשר: איפה המסדרי שוק נפגשים עם היזם הפרטי

יעקב אשר:  צריך למצוא את האיזון בין האינטרס של היזמים לאינטרס של המדינה

אוראל יפרח: כשאנחנו משווקים את הקרקע אנחנו עושים פיקוח

אוראל יפרח:  מה שקרה בחוק ההסדרים האחרון, ואנחנו נראה אותו פה היום זה שהכנסת חוקקה חקיקה, לדעתי, מאוד מאוד משמעותית

אוראל יפרח:  רפורמה משמעותית ביותר בחוק הדיור להשכרה, שאומר שבשביל לקבל את הטבות המס במסגרת חוק עידוד השקעות הון או בשביל לקבל את ההטבות במסגרת קרן הריט, אתה צריך לעמוד בהגדרה של שכירות ארוכת טווח עם פיקוח של משרד השיכון או דירה להשכיר

אוראל יפרח:      אני רוצה רגע לחדד משהו שאני חושב שהוא הסיפור הגדול

אוראל יפרח:  היום, בדיור להשכרה בישראל יש בעיית ביקושים הפוכה: יש הרבה יותר ביקושים ממה שאנחנו יודעים לתת

אוראל יפרח:  זו המציאות

אוראל יפרח:  אתם יכולים לראות את זה באחוזים, אתם יכולים לראות את זה בשוק, אפשר לראות את זה, אפשר לראות את זה במחירי הדיור שעולים, אפשר לראות את זה בג'ונגל שקיים היום בדיור להשכרה

אוראל יפרח:  ולכן הפתרון המרכזי, או יותר נכון שני פתרונות מרכזיים: אחד, להגדיר ייעוד של דיור להשכרה ולהגדיר אחוז מסוים מכל תוכנית לדיור להשכרה

אוראל יפרח:  שתיים, בסוף דירה להשכיר לא יכולה לעשות את זה לבד, היא חייבת את השוק הפרטי ובשביל זה צריך לתת תמריצים לשוק הפרטי

אוראל יפרח:  אך ורק באמצעות תמריצים השוק הפרטי ייכנס, אחרת זה לא יעבוד

אוראל יפרח:  ולכן אנחנו רוצים להציע כמה דברים שאני מקווה שנספיק להגיע אליהם היום, מהלכים שבסופו של דבר יגרמו לשוק הפרטי להיכנס לשוק

יעקב אשר:     שאלה ליועצת המשפטית

יעקב אשר:  לא שאלה משפטית

רעות בינג: לא

רעות בינג:  אני עוד מתייחסת לשקף הקודם

רעות בינג:  יש, בעצם, קפיצה ב-2020, 2021

רעות בינג:  שני דברים

רעות בינג:  דבר ראשון, מעניין לראות את הנתונים האלה ביחס לתוכניות, לתחזיות

רעות בינג:  תוכנית עבודה, יעדים של החברה, וגם אם תוכלו להתעכב על הקפיצה הזו כי זה יוכל אולי לתת מושג לגבי מה בעצם מקדמים כאן, מאפשר להגדיל

ענבל דוד: אוקי, מה שמאפשר להגדיל זו מדיניות ממשלתית

ענבל דוד:  ולכן אנחנו כאן ולכן אנחנו, בכל מקום שבו אנחנו יכולים אנחנו מדגישים את החשיבות של הגדלת היצע שיווק יחידות דיור להשכרה ארוכת טווח מבין סל הפתרונות הממשלתיים שקיימים

ענבל דוד:  אתם רואים את הקפיצה, היות והמדיניות הממשלתית בשנים הרלוונטיות תמכה בהגדלת היצע יחידות דיור של דירה להשכיר, ולכן ראינו גידול בשיווקים בצורה משמעותית בשנת 2021 ובשנת 2022

ענבל דוד:  לשנה הקרובה המשרד מייעד לנו יעד אף גדול מכך של 7,000 יחידות דיור

ענבל דוד:      אם אנחנו חוזרים לשקף הראשון שמדבר על כמה דירות בשכירות קיימות בישראל ומנסים לסמן את האופן לאן נכון להגיע, אנחנו באמת חושבים ששיעור של עשרה אחוז משוק השכירות כשוק מוסדי הוא משהו שצריך לשאוף אליו בטווח הקרוב-בינוני, כלומר שמונה שנים קדימה, אנחנו חושבים שצריך להיות שם, וכאמור אנחנו היום ב-2022 בשיווקי דירה להשכיר, כמובן שצריך להוסיף לכך את אותן יוזמות של יזמים פרטיים, היזמים וקרנות הריט שעושים בקרקעות שלהם דיור להשכרה ארוכת טווח ובעצם מוסיפים נכסי בסיס לשוק הזה

ענבל דוד:  אנחנו אוגמים את כל זה יחד עם השיווקים שלנו, ואם אתם שואלים אותי, לשם צריך להגיע

ענבל דוד:      ממש קופצת הלאה, אבל שיהיה ברור, הפרויקטים האלה הם פרויקטים אחודים, מלאים, בבעלות יזם אחד שהוא מחזיק את הפרויקט

ענבל דוד:  כל הדיירים - - -     

יעקב אשר: פרויקט הזה איפה?     

ענבל דוד: יש לך פה בראשון לציון, יש לך בירושלים, ברמת השרון

יעקב אשר: כולו מאוכלס? כולו בשכירות? איך עובד שם ועד הבית וכדומה?     

ענבל דוד: עובד נהדר, ואני אקח אותך רגע לעולם אחר

ענבל דוד:  אתם מבינים שהפרויקטים האלה הם פרויקטים מניבים עבור אותם יזמים

ענבל דוד:  הם בבעלותם, צריכים לשרת הון שהם לקחו על מנת לממן את הפרויקטים האלה

ענבל דוד:  בסוף התקופה אלו פרויקטים שבבעלותם, הם יכולים למכור את הדירות

ענבל דוד:  החוכמה במודל הייתה שיש שם אינסנטי ונרנטי ליזם, לתחזק ברמה גבוהה יותר

ענבל דוד:  215 יחידות דיור ברקפות, וכולו שכירות

יעקב אשר: יש לכם איזה מחקר או משהו, איך זה עובד שם מבחינה סוציולוגית, איזה אנשים התרכזו שם, האם יש הטרוגניות מספיק שם, האם זה מקום של "נעבעכים" או מקום של נחמדים מאושרים?      

ענבל דוד: אני יכולה להגיד שבפרויקטים שלנו אנחנו עדים להיווצרות של קהילות ממש, של משפחות וזוגות צעירים שיורדים אחר הצהרים לגינה והילדים מכירים, ומורידים חלב במעלית וכו', ממש קהילה שלמה ולכן האזילה היא אפסית מהדירות

ענבל דוד:  למרות שכל שנה הם יכולים לעזוב האלטרנטיבות פחות טובות

ענבל דוד:  בתוך הפרויקט נוצרת איכות חיים מאוד מאוד גבוהה, הרבה מעבר למחיר, וכבר דיברתי על זה

ענבל דוד:  ולכן הפרויקטים מאוכלסים במלואם

ענבל דוד:  הביקושים גבוהים כפי שראיתם

ענבל דוד:  הן לדירות שבהגרלה והן לשוק החופשי

יעקב אשר: ראשי רשויות מעודדים את זה?     

ארז מלול: אתה מדבר בתור ראש עיר לשעבר?     

ענבל דוד: שאלה טובה

ענבל דוד:  בהחלט כן

זאב אלקין: זה מורכב, כי יש הכנסה של הכנסות של הרשויות - - -     

יעקב אשר: נו, למה אני שואל?     

ארז מלול: זה ראש עיר וזה שרצה להיות ראש עיר

יעקב אשר: אל תזכיר לו את זה

זאב אלקין: אני אומר את זה מזווית הפוכה, כמי שנאלץ לריב עם ראשי ערים

יעקב אשר: חבר הכנסת מלול, אחד מחברי הכנסת הנמרצים והכישרוניים בבניין, אתה נכנסת לפה עם אווירה טובה, אבל אנחנו רוצים להתקדם כי יש לנו עוד דיון לא פחות חשוב אחר כך

ענבל דוד: כפי שאתם יכולים לראות, הפרויקטים שלנו ברשימה של כ-40 ערים

ענבל דוד:  אני יכולה להגיד ששינוי התפישה שאנחנו מדברים עליו, שהצלחנו לעשות בשנים האחרונות, הרבה אנשים טובים שתרמו לדבר הזה, גם בקרב יזמים, מוסדיים, הציבור של השוכרים, כמובן פה במשכן ואצל מקבלי ההחלטות, גם ראשי הערים איתנו ורוצים פרויקטים מהסוג הזה ודיברנו על פריפריה, הם אומרים לנו שזה אחד הכלים שלהם להתמודד עם בעיות של השארת הזוגות הצעירים שגדלו וכבר לא יכולים להרשות לעצמם

ענבל דוד:  או לאפשר להם באמת, לבוא, להתנסות ובלי מחויבות גדולה, ואחר כך הם נשארים

אוראל יפרח: אגב, היום הרשויות המקומיות מעודדות, ברובן, בנייה של דיור להשכרה וזה למרות שהן מקבלות חלף והיטל השבחה לצורך העניין

אוראל יפרח:  תאר לעצמך מה היה אם זה היה זהה או אפילו יותר

יעקב אשר: אני שאלתי אם החשש שלהם שזה אנשים בעלי פחות יכולת אז פחות ארנונה פחות - - -     

זאב אלקין: לא, זאת לא הבעיה

זאב אלקין:  הם יודעים שזה זוגות צעירים

זאב אלקין:  הבעיה שלהם זה חלף היטל השבחה

זאב אלקין:  למשל, אני אבהיר לך, נתניה היה אירוע רבתי סביב פרויקטים כאלה כי זו עיר שהפסידה המון כסף

זאב אלקין:  יש שם המון פרויקטים ותמ"ליים וחלק דירות בהנחה, זה משפיע על חלף היטל השבחה, חלק פה וזהו, הגענו לבעיה, היינו צריכים ללכת לפשרות

יעקב אשר: בבקשה אדוני

סעיד אגא: שמי סעיד אגא

סעיד אגא:  גר דיור ציבורי 20 שנה

סעיד אגא:  יש לי בעיה עם עמידר

סעיד אגא:  נתתי למנהל את החומר

סעיד אגא:  באתי לדיון ציבורי היום

יעקב אשר: לא, אז הדיון כעת הוא בנושא אחר

יעקב אשר:  אבל אני אבקש מלאה, מנהלת הוועדה, שנבדוק את העניין וננסה לעזור לך במה שאפשר

יעקב אשר:  תודה רבה לך

סעיד אגא: תודה

עפרה כרמון-אבן: אפשר שניה עוד שאלה? לעניין תמהיל הדירות

עפרה כרמון-אבן:  אתם נותנים בעצם מגוון גדלים שמאפשר לכל מיני סוגי משפחות, אולי חד הוריות, אולי קשישים, שכבר לא צריכים דירה של ארבעה חדרים?     

ענבל דוד: אז בהחלט בפרויקטים שלנו יש תמהיל דירות שמאפשר גם למשפחות לגדול בתוך הפרויקט

ענבל דוד:  לפעמים מגיע זוג צעיר, נכנס לדירת שני חדרים, לאחר מספר שנים נולד הילד הראשון ואחר כך השני ומעוניינים להישאר בפרויקט ולעבור לדירה רחבה יותר שמאפשרת להם לגדול, יש להם את האפשרות לנוע בתוך הפרויקט

ענבל דוד:  כמובן, בכפוף לדירות פנויות שרלוונטיות אבל בהחלט יש תמהיל

יעקב אשר: היא שואלת שאלה אחרת, האם יש תמהיל, נגיד של עשרה אחוז, חמש עשרה אחוז שני חדרים, שלושה חדרים וארבעה חדרים

ענבל דוד: יש בהחלט תמהיל דירות

ענבל דוד:  יש לנו פרויקטים של בין שניים לשישה חדרים

ענבל דוד:  עיקר הדירות יהיו שלושה, ארבעה, חמישה חדרים

ענבל דוד:  כמובן, זה כפוף לאיזה תב"ע מדובר ואיך תוכננה התוכנית עצמה

ענבל דוד:  אנחנו בסוף מוגבלים לתב"ע קיימת, אבל בהחלט מנסים לייצר תמהיל רחב ככל האפשר כדי לאפשר לתת מענה לזוגות צעירים וגם משפחות רחבות

יצחק רבין: יצחק גורביץ, סמנכ"ל התאחדות הקבלנים

יצחק רבין:  מספר הערות

יצחק רבין:  ראשית, לגבי הנתונים

יצחק רבין:  הנתונים שמפורטים כאן לדעתי יש עדכונים

יצחק רבין:  הנתונים לקוחים מסקר כוח אדם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ושם יש פירוט מאוד מאוד רחב ועמוק גם לגבי מאפיינים של אוכלוסייה שגרה בדיור להשכרה והנתונים המעודכנים הם טיפה שונים ממה שמצוין כאן

יעקב אשר: מה הם אומרים?      

יצחק רבין: קודם כל, אנחנו מדברים על 2

יצחק רבין: 7 מיליון דירות, ואנחנו מדברים על כ-750,000 משפחות, משקי בית שגרים בדירות לא בבעלות

יצחק רבין:  עכשיו, יש הבדל וצריך להבין, וזה מאוד רלוונטי לגבי התחלות בנייה, גמר בנייה

יצחק רבין:  יש אנשים שגרים במשהו שלא הוגדר במקור דירה, זאת אומרת משקים חקלאיים שהוסבו לדירות

יצחק רבין:  לכן, להתייחס רק לסוגיה של דירות ומספר דירות כמענה לדיור להשכרה זה פחות רלוונטי

יצחק רבין:  צריך להיצמד להגדרות יותר רחבות ולהסתכל במאפיינים

יצחק רבין:  למשל, השוק של כל הדיור לגיל השלישי

יצחק רבין:  המענה צריך להיות טיפה יותר רחב מרק דירות למגורים ולמשפחות

יצחק רבין:  כמו שצוין כאן לפני שנה וחצי, הועברו עדכונים בחוק של חוק עידוד השקעות הון וגם בחוקים להשכרה ארוכת טווח

יצחק רבין:       אנחנו מבינים את העיקרון של השינויים

יצחק רבין:  אנחנו גם מברכים על העיקרון של סטנדרטים גבוהים לדיור להשכרה וכו'

יצחק רבין:  אבל על הדרך נפגע מאוד כל האינסנטיב של שכירות במסגרת בנייה פרטית, כי נפגע כל העידוד שנתנו ליזמים במסגרת חוק עידוד השקעות הון

יעקב אשר: מסגרות של קרנות ריט?     

יצחק רבין: לא, לא קשור

יצחק רבין:  יש יזם שבונה באמצע רמת גן במתחם קטן איפה שיש לו קרקע

יעקב אשר: אז אתה בעצם אומר שהכלים שהוספו כדי להגן על הצרכן מורידים - - - רגע, נעשו, האמת, ברעיון בשביל להגן על הצרכן כדי להפוך את זה לכמה שיותר מוסדי

יעקב אשר:  מה לדעתך חסר בחלק הזה, שזה לא יפגע באינסנטיב? תמקד לי את זה

יצחק רבין: מה שחסר זה ששינו את הכללים, גם את הנושא של המיסוי וגם את ההגדרות של טווחי זמן ולמעשה צמצמו את האפשרות של היזם להשכיר את אותן דירות

יצחק רבין:  אז אוקי, אז הם יעמדו למכירה בשוק החופשי כי הם נמצאים בלב ערים, למשל עתיקות

יצחק רבין:  גם רמת גן, גם גבעתיים, גם תל אביב וכו', אבל זה נפגע

יצחק רבין:  עכשיו, למעשה מה שהמדינה מסתכלת כרגע זה בעיקר לתת מענה מסודר, מוסדי, רחב וכו', אבל היתר, זה חולל המון, המון דירות להשכרה, וזה נפגע

יצחק רבין:  ציינו את זה, פרטנו את זה בדיונים

אוראל יפרח: אני אשמח לענות על זה

אוראל יפרח:  והיו לנו הרבה דיונים על זה

יעקב אשר: כי לכם אין בעיה שיהיו לכם שותפים, סמויים, מה שנקרא

אוראל יפרח: אני אגיד איפה כן יש לנו בעיה

אוראל יפרח:  מה שאיציק מדבר עליו זה המצב הקודם לפני חוק ההסדרים האחרון, שבו יזם שהקים פרויקט לדיור להשכרה, ואני בכוונה אומר לדיור להשכרה, והחזיק אותו למשך חמש שנים בלבד והשכיר אותו למי שהוא רוצה באיזה מחירים שהוא רוצה, העביר את הדיירים מתי שהוא רוצה ולמרות זאת קיבל את הטבות המס

אוראל יפרח:  את מקלט המס הזה עצרנו ובאנו עם פונקציית מטרה מאוד ברורה

אוראל יפרח:  רוצה הטבות מס? אנחנו רוצים שהנושא הזה ישתרשר לצרכן הסופי

יעקב אשר: את זה הבנתי ואני מקבל

אוראל יפרח: אבל מה שאני כן רוצה להתחבר לאיציק, וזה אני חושב שכן אפשר לדון עליו, מאז הרפורמה שעשינו לפני בערך שנה וחצי ועד היום, מה שראינו זו עליה מאוד משמעותית בריבית

אוראל יפרח:  הריבית הזאת שחקה את הרווחיות ולכן צריך לחשוב על כלים נוספים, אינסנטנים נוספים ותמריצים כלכליים - - -     

יעקב אשר: אני אמרתי לו, ליצחק, שהמדינה בצדק שמה את המגבלות האלה ונתנה את ההטבות מס רק אם זה יהפוך להיות סמי-מוסדי מבחינת הביטחון של האזרחים, אבל עכשיו, עדיין צריך כל הזמן לעקוב

יעקב אשר:  הם שותפים שלכם, זה לא יעזור כלום

קריאה: אדוני, אולי תיקחו את המגזר הפרטי קצת, נראה איך אנחנו באמת השותפים שלכם

יעקב אשר: רגע, הוא גם מגזר פרטי

קריאה: הוא מייצג קבלנים

קריאה:  אנחנו מייצגים את אלה שבאמת - - -     

יעקב אשר: אני בא ואומר רק דבר אחד

יעקב אשר:  אגב, אני הולך להגיד את זה הרבה

יעקב אשר:  צריכים לראות, הנה, למשל עכשיו, יכול להיות שהריבית היא החסם

יעקב אשר:  יכול להיות שהתנודתיות הזאת היא החסם כרגע לעניין

יעקב אשר:  אני מסכים שצריך להתנות את ההטבות מס בזה שבאמת הציבור יקבל את מה שהוא צריך לקבל בסופו של דבר ושזה לא יהפוך למשהו מסחרי בלבד

יעקב אשר:  אבל צריך גם להיות עם יד על הדופק, לראות איך, כי אמרתי לך, הם לא פילנתרופים

יעקב אשר:  אף אחד שלא יספר לי שהוא פילנתרופ

יצחק רבין: רק הערה אחת, החוק עידוד השקעות הון הגביל גם את היזם לגבי שכר דירה

יצחק רבין:  זה לא היה שכר דירה הכי גבוה וכו'

יצחק רבין:  צריך להבין, אבל זה נתן לזוגות צעירים, אגב גם לבן שלי, שגר בדירה כזאת בזמנו, נתן אפשרות לגור קרוב לעבודה

יצחק רבין:  עכשיו זה איננו

יצחק רבין:  מי הפסיד מזה?     

יעקב אשר: למה זה איננו?      

יצחק רבין: התהליך של חוק עידוד השקעות הון יצר

יצחק רבין:  אין את העידוד הזה, כי זה שחק את אותו אינסנטיב

יצחק רבין:  המסלול הזה הלך ונגמר

יעקב אשר: יכול להיות שזה שחק

יעקב אשר:  אז אתה יכול להגיד לי מה יעזור בעניין הזה

יעקב אשר:  אבל אם אתה תבוא להגיד לי: תוריד לי את התנאים האלה, זה אני לא מוכן

יעקב אשר:  מה ההצעה שלך?     

יצחק רבין: בזמנו ישבנו והצגנו מודל מאוד מסודר איך להגיע גם למה שדירה להשכיר מציעים

יצחק רבין:  ודרך אגב, אין פה בעיה, אנחנו מברכים על הפעילות

יעקב אשר: מה ההצעה?     

יצחק רבין: צריך לשבת

יצחק רבין:  עכשיו השתנתה הריבית אז התנאים השתנו, מחירי הדירות השתנו

יצחק רבין:  זה מודל מאוד מורכב

אוראל יפרח: אנחנו הורדנו את מס החברות ומי שיחזיק את הדירות לתקופה ארוכה, היה 23 אחוז, 11 אחוז בחוק קידוד, הורדנו לחמישה אחוז

אוראל יפרח:  ועדיין, אני מסכים, יש פה מציאות חדשה של ריבית שיכול להיות שהיא זמנית, יכול להיות איטית אבל צריך לטפל בנושא הזה

אוראל יפרח:  אם תרצו נציג את הכלים

יעקב אשר: טוב, זו משימה שלכם

יעקב אשר:  כן, השוק הפרטי, בבקשה

ארז רוזנבוך: בוקר טוב ותודה שהזמנתם אותי

ארז רוזנבוך:  שמי ארז רוזנבוך, יו"ר דירקטוריון של 'מגוריט' בישראל, אנחנו קרן הריט הגדולה, המובילה, הראשונה שיצאה

ארז רוזנבוך:  עד כה קנינו כ-2,000 דירות להשכרה ארוכת טווח

ארז רוזנבוך:  אנחנו עומדים, כמובן, בתנאים של דירה להשכיר, שאני חייב להגיד, עושים עבודה נפלאה והלב שלהם נמצא במקום הנכון

ארז רוזנבוך:  אבל הכלים לא אצלם

ארז רוזנבוך:  אני אסביר לכם איפה אנחנו נמצאים היום בשוק שלנו ולאיפה השוק הזה הולך

ארז רוזנבוך:  דיברתם קודם על מגמה, אוראל ציין את המגמה

ארז רוזנבוך:  אוראל ציין שהמגמה זה מה שחשוב

ארז רוזנבוך:  המגמה היא שבשבוע הקרוב, שבועיים הקרובים, חודש קרוב, חודשיים קרובים מישהו יוכל כבר להגיד קדיש על שוק הדיור להשכרה

ארז רוזנבוך:  הוא נגמר

ארז רוזנבוך:  אין יותר אינסנטיב לקניית דירות להשכרה ארוכת טווח

ארז רוזנבוך:  אין

ארז רוזנבוך:  אפס

יעקב אשר: וזאת למה?     

ארז רוזנבוך: קודם היינו בשוק שהמודל הפיננסי שלו היה מאוד הדוק, מאוד מצומצם

ארז רוזנבוך:  סך הכול הוקמו שתי קרנות ריט, שתיים וחצי קרנות ריט, יש עוד אחת שבדרך

ארז רוזנבוך:  קשה מאוד היה להציג את זה כלכלית

ארז רוזנבוך:  היום, כשהריבית עומדת על, אתן לך את המספרים, שבעה שמונה אחוז ריבית למי שקונה דירה להשקעה, לא יכול להצדיק דירה להשכרה בשלושה, שלושה וחצי אחוז תשואה

ארז רוזנבוך:  אין מודל פיננסי שעומד מאחורי זה אלא אם כן אתה מאמין בעליית מחירי דירות מאוד חדה בשנים הקרובות

ארז רוזנבוך:       המשמעות היא, שמה שאנחנו רואים בדירות שלנו, זה פעם אחת זינוק דרמטי, הרבה יותר דרמטי מאשר הלה מס מפרסם, בשכר הדירה

ארז רוזנבוך:  דבר שני שאנחנו רואים זה שאין לנו כדאיות קניה של דירות להשכרה

ארז רוזנבוך:  דבר שלישי, פרויקטים כמו שאיציק דיבר עליהם, של דיור להשכרה של יזמים שהולכים על חוק עידוד להשקעות הון, עומדים למכירה בסיטונות

ארז רוזנבוך:  שרק יוציאו אותם מהפרויקטים האלו משום שהבנקים לא מוכנים בכלל לממן את הפרויקטים הללו

ארז רוזנבוך:  אנחנו לקראת סופו של שוק הדיור להשכרה ארוכת הטווח

ארז רוזנבוך:  המודל שמציעים, 7,000 דירות או 10,000 דירות בשנה בשנים קדימה, הלוואי והיינו מגיעים לזה

ארז רוזנבוך:  אם משרד האוצר לא יירתם לנושא הזה, ואני פה נותן קריאת אזהרה, ויזמויות שיצרנו כבר לפני שנתיים ושלוש, שוק הדיור להשכרה ארוכת טווח נגמר

ארז רוזנבוך:  אין אותו יותר

ארז רוזנבוך:       אנחנו השחקן הכי גדול ואני אומר לכם כשחקן הכי גדול שאין שום כדאיות לנו לקנות דירות

ארז רוזנבוך:  המשקיעים שלנו זה הכול גופים מוסדיים ואני מקבל פניות בשבועיים האחרונים, כבר כמה פניות, לפרק את הקרן, למכור את הדירות, לצאת מהתחום של דיור להשכרה ארוכת טווח

ארז רוזנבוך:  ואני מדבר, שוב, על השחקן הגדול ביותר בתחום

ארז רוזנבוך:  אני לא רוצה לחשוב מה עוברים השחקנים הקטנים

ארז רוזנבוך:  ההצעה שאנחנו פנינו למשרד האוצר איתה לפני שלוש שנים, והוגשה הצעת חוק בנושא הזה כבר פעמיים

יעקב אשר: היו על זה דיונים בוועדת כספים, והבטיחו

יעקב אשר:  מה הייתה הבקשה אז?     

ארז רוזנבוך: באוקטובר 2021 סוכם שעד ינואר 2022 תינתן ערבות מדינה לקרנות ריט על מנת שקרנות ריט תוכלנה לקבל מימון זול יותר

ארז רוזנבוך:  אפשר לשאול את יו"ר ועדת הכספים הקודם, הוא יאמר שסוכם שעד ינואר יינתן מודל איך זה יבוצע

ארז רוזנבוך:  כמובן שבינואר זה לא נעשה

ארז רוזנבוך:  גם במאי לאחר מכן היה דיון נוסף בוועדת הכספים, שזה לא נעשה

ארז רוזנבוך:  ללא עידוד ממשלתי של דיור להשכרה, או בהלוואות מדינה מוזלות מדינה מוזלות מאוד או בערבות מדינה, שלדעתי זה הפתרון הכי יעיל והכי זול למדינה, אני חושב שכל הדיון שאנחנו עושים פה עכשיו, הוא דיון מאוד חשוב, מאוד יפה, הוא סופר תיאורטי והוא לא פרקטי

ארז רוזנבוך:  לא יקרה

יעקב אשר: נשמע אתכם ואחר כך את האוצר

יעקב אשר:  מה דעתכם כאיש המקצוע בעניין הזה? אני מקווה שאתם יכולים להגיד מה שאתם חושבים

יעקב אשר:  כי אני אמרתי מתחילת הדיון, מבחינתי יש שני חלקים

יעקב אשר:  יש את החלק שאתם יוזמים ועושים בפועל, מה שנקרא, ומלווים ומתחברים, ויש את החלק הזה של קרנות הריט למיניהם, שאם לא נעודד אותם ונקפיץ אותם למעלה אז זה לא יהיה

יעקב אשר:  והם שוק שיכול להיות שוק גדול מאוד

אוראל יפרח: אנחנו נתייחס מקצועית

אוראל יפרח:  ברמה הכלכלית

אוראל יפרח:  בואו ננתח את זה, רגע, כלכלית

אוראל יפרח:  אחד, צריך להגיד, וצריך לשים את זה על השולחן ואמרנו את זה, דירה להשכיר היא גורם מאוד משמעותי בשיווקי קרקע

אוראל יפרח:  זה לא מספיק

אוראל יפרח:  אם אנחנו רוצים להגיע למספרים שדיברנו עליהם חייבים את השוק הפרטי

אוראל יפרח:  בתוך השוק הפרטי, אם אנחנו מנתחים את כל השחקנים הקיימים, השחקן הכי משמעותי בשוק הפרטי זה קרנות הריט מסיבה פשוטה, כי הוא בסוף מחזיק את הנכסים לתקופה ארוכה

יעקב אשר: מה עושים כדי שהשחקן הזה יחיה?     

אוראל יפרח: מבחינה כלכלית, היום, בגלל פערי התשואה אל מול הריבית, אני מסכים עם ארז בכל מילה

אוראל יפרח:  אני אמנם קצת יותר אופטימי שהממשלה כן תעשה משהו אבל אני מסכים איתו בכל מילה

אוראל יפרח:  מבחינת מה ניתן לעשות

אוראל יפרח:  אני חושב שמה שניתן לעשות כרגע זה או לטפל בכלים המימוניים, יש כל מיני כלים, ארז הזכיר חלק מהם

אוראל יפרח:  אני חושב שעלו בוועדת הכספים בדיונים האחרונים כל מיני רעיונות נוספים, זה מצד אחד

אוראל יפרח:  מצד שני צריך לתת לקרנות האלה גמישות מסוימת

אוראל יפרח:  אנחנו מתכוונים לעשות את זה בחוק ההסדרים הקרוב, לאפשר להם גמישות, שבתוך כל כמה שנים הם יוכלו למכור את הנכסים האלה לגורם אחר שייכנס בנעליהם ובעצם להעלות קצת כסף הביתה לאותם משקיעים ככה שהנכסים ימשיכו לשרת את הדיור להשכרה

אוראל יפרח:  אבל בסופו של דבר, אם לא יהיה פתרון, ופתרון מידי, מהיר, בנושא הריבית אנחנו בבעיה קשה

יעקב אשר: אתה מסכים למה שהוא אמר, בקיצור

יעקב אשר:  משרד האוצר

אסף וקסלר: אני אתייחס בקצרה

אסף וקסלר:  בסופו של דבר אין ספק שהריבית היא הפקטור - - -     

יעקב אשר: זה אגף תקציבים יותר או גם החשכ"ל?     

אסף וקסלר: זה גם וגם, וגם החשכ"ל יוכל להתייחס אחר כך

אסף וקסלר:  בכל האגפים, בנושא הזה אנחנו רואים עין בעין

אסף וקסלר:  בסוף, הריבית היא ללא ספק, השחקן הכי משמעותי, כנראה, בהשפעה על השוק הזה

יעקב אשר: רגע, דקה

יעקב אשר:  אבל אני שואל אותך, לולא היה הסיפור של הריבית של השנה האחרונה, מה היית אומר כאן בישיבה, שהיינו יושבים פה להכיר את הנושא?         

ארז רוזנבוך: הייתי אומר שהיעד השאפתני להגיע להיקף דירות להשכרה הוא מאוד שאפתני

ארז רוזנבוך:  הסיכוי להגיע אליו הוא מאוד קטן, היות וגם קודם המודל הפיננסי היה מאוד מצומצם

ארז רוזנבוך:  כשרצו להקים את קרנות הריט בתחילת הדרך דובר על זה שיוקמו עשר, חמש עשרה ועשרים קרנות ריט, הראייה שהוקמו רק שתיים

ארז רוזנבוך:  זה מאוד מאוד מאתגר ומאוד קשה להקים קרנות ריט

יעקב אשר: זאת אומרת, גם בלי קשר לריבית, היה צריך משהו לתקן

ארז רוזנבוך: לא לתקן במודל החברתי

ארז רוזנבוך:  זה שמשכירים דירות לעשר ועשרים שנה, אני חושב שזה מאוד נכון

ארז רוזנבוך:  לא צריך לגעת בזה כי זה, בעצם, הייעוד

ארז רוזנבוך:  אבל בקטע של ערבות מדינה, או קטע של סיוע במימון, הוא היה דרמטי גם קודם

יעקב אשר: קיבלתי תשובה

יעקב אשר:  משרד האוצר, תמשיך

אסף וקסלר: הצטרף אלי חברי, ארבל מהחשכ"ל, אז אני אתן לו להרחיב יותר אבל אני אגיד מילה לפני שאני אתן לו

אסף וקסלר:  בסוף, הממשלה, מדינת ישראל, החליטה להפסיק להתערב בעלויות ההון של השוק הפרטי

אסף וקסלר:  בסוף יש פה שוק פרטי עם משקיעים פרטיים, ואם המדינה תבוא ותתחיל להתערב בעלויות ההון, אנחנו מייצרים יותר נזקים מאשר תועלת

אסף וקסלר:  בסוף יש לדבר הזה עלות

יעקב אשר: במשבר אתם תתערבו

יעקב אשר:  זה כמו עצימת עיניים לגבי מבנים מסוכנים ורעידות אדמה, ועכשיו זה, משהו יפה, לא נתערב בשוק - - - אתה יכול להתערב בלי להתערב יותר מידי

אסף וקסלר: זה בדיוק מה שאנחנו עושים

אסף וקסלר:  לדוגמה, קרנות ריט

אסף וקסלר:  זה לא עלה פה אבל הם כמעט ולא ממוסות

אסף וקסלר:  כלומר, שיעור המס הוא אפסי

אסף וקסלר:  המדינה לא מרוויחה על זה

קריאה: מס הוא על רווח, כשהמדינה לא מרוויחה זה לא רלוונטי

אסף וקסלר: זה לא מדויק

אסף וקסלר:  אבל לא רלוונטי

יעקב אשר: אעשה אתך עסק: תעזור לו עם מימונים והכול – כשזה יתחיל להמריא נהיה אתך גמישים במיסוי

אסף וקסלר: השיווקים של דירה להשכיר, צריך להגיד, כל יחידת דיור שדירה להשכיר משווקת זה אובדן הכנסות מדינה של עשרות ואף מאות מיליוני שקלים

אסף וקסלר:  כלומר, אלפי שקלים ליחידת דיור וזה מצטבר למיליארדים

אסף וקסלר:  בסוף, כל יחידת דיור שהחברה הזו משווקת, ההכנסה עליה, שהמדינה מקבלת היא הרבה יותר נמוכה מאם המדינה הייתה משווקת אותה כיחידת דיור רגילה לשוק המכירה

אסף וקסלר:  לכן המדינה מפסידה מיליארדים במטרה לעודד את שוק השכירות

אסף וקסלר:  המדינה לא ממסה, דיברנו גם על חוק עידוד השקעות הון, גם על הריטים

יעקב אשר: מה שאמרת עכשיו בעצם, שהפעילות שלהם היא פעילות הפסדית מאוד אבל המדינה עושה את זה כי ככה צריך לעשות

יעקב אשר:  עכשיו, אני שואל אותך ככלכלן, ואני לא כלכלן כזה גדול, ניהלתי איזה חנות קטנה שנקראת עירייה, לא מי יודע מה

יעקב אשר:  אני שואל אותך שאלה, הם יושבים פה ואומרים, תשמע, זה העסק שלנו אבל אנחנו רוצים שלידינו יפעל השוק הפרטי ויצמח, כי אז נשנה גם את הרגלי החיים אצל האוכלוסייה בנושא של דירות בשכירות והכל

יעקב אשר:  ואין ספק שזה יבלום ויעזור לנו בהרבה מאוד דברים

יעקב אשר:       אז אם אתה בא, מספר כמה אתם פה מפסידים, אז אולי קצת חשיבה לראות איך לתת להם כדי שנגיע למצב לא ישבו פה

יעקב אשר:  אני התפלאתי שראיתי את הנוכחים בדיון

יעקב אשר:  אמרתי, קרן ריט, אחד רק הגיע

יעקב אשר:  זאת אומרת, זה לא מעניין אותם? התברר שזה לא קיים

יעקב אשר:      רגע, אסף

יעקב אשר:  אני אומר דבר אחד, אתם לא תברחו מהקטע הזה שיש זמנים שהמדינה צריכה להכניס את היד לכיס

יעקב אשר:  המדינה מרוויחה מעליית הדירות

יעקב אשר:  זה הנושא הבא, שאתה אמור להיות פה לפחות בהתחלה

אסף וקסלר: אני אגיד, המדינה לא מפחדת מלהכניס את היד לכיס

אסף וקסלר:  הניואנס היחידי שזה ההבדל בין ההפסד בשיווקי לבין ההצעה שעלתה פה, היא עיוות של השוק

אסף וקסלר:  אנחנו חושבים שנכון, המדינה מפסידה הכנסות, והייתה יכולה לשווק את זה בדרך אחרת, ומפסידה מיליארדים ומכניסה את היד לכיס

אסף וקסלר:  העניין הוא שהיא לא מעוותת את השוק

אסף וקסלר:  היא לא יוצרת עיוות

אסף וקסלר:  לא בשוק הזה, ובהשפעות על שווקים אחרים, צריך לזכור שכל דבר שאנחנו עושים בשוק השכירות משפיע על שוק הדיור בכללותו, ולכן זה אירוע הרבה יותר מורכב מהדבר הזה - - -     

ארז רוזנבוך: אדוני, אני רוצה להגיד רק משהו אחד על זה

ארז רוזנבוך:  גם הפרויקטים שדירה להשכיר עושה, וזה באמת מבורך, זה פתרונות לעוד שש, שמונה ושתים עשרה שנה

ארז רוזנבוך:  מה שאנחנו מביאים זה פתרונות לעוד שנתיים

ארז רוזנבוך:  והמצוקה היא היום

ארז רוזנבוך:  יש מצוקה שצריך לטפל בה בעוד עשר שנים וזה מצוין

ארז רוזנבוך:  אבל עוד שנתיים, יש אנשים של אנשים שאין להם איפה לגור עכשיו

יעקב אשר: אני לא מקבל את המילים כאקסיומה, אני מקבל אותן כדבר שיכול להיות

יעקב אשר:  אבל המושג הזה של לא להתערב וכן להתערב, יש דברים, הבנתי, שאסור לנו להתערב, מדיניות פוליטרית, דברים מהסוג הזה, זה אני מבין

יעקב אשר:  אבל דברים כאלה, חברים, אם נעבוד ככה בכל דבר שאנחנו נעשה, אני אומר עוד פעם, כל דבר אתה יכול לתחם אותו, אתה יכול לתת לו את הזמן שלו, אתה יכול לראות מה קרה בהליך הזה, אתה יכול לתת לו הוראות מעבר כדי שזה לא יחייב אותך מחר למשהו אחר

יעקב אשר:  יש מלא כלים

יעקב אשר:  יש להם, אבל, רק משוואה אחת: בסוף, להכניס את היד לכיס

יעקב אשר:  ואם אתם כבר כל כך נדיבים, אני לא יודע, צריך לבדוק את הנדיבות הזאת

יעקב אשר:  אם אתם כל כך נדיבים בעניין הזה אז אתה יודע מה, תאזן את זה טיפה

יעקב אשר:  קח קצת, תפריש מזה טיפונת לזה גם כן, ונסתדר איתם

יעקב אשר:  כן, חשכ"ל

ארבל אלטשולר: ארבל אלטשולר, מנהל תחום בכיר, שיכון ומקרקעין, אגף החשב הכללי

ארבל אלטשולר:  אני אמשיך כאן, גם בהמשך לדברים שאסף אמר

ארבל אלטשולר:  קודם כל, המדינה מתערבת בשוק השכירות המוסדית

ארבל אלטשולר:  ישנם הרבה מאוד צעדים שנעשו וצעדים שנעשים

ארבל אלטשולר:  גם במסגרת חוק ההסדרים הנוכחי מקודמים, כידוע, צעדים נוספים ואסף גם דיבר על כך

ארבל אלטשולר:  המדינה מתערבת, בין השאר, בצעדי מיסוי ובוויתור על הכנסות, היא מתערבת בשיווק מקרקעין, היא מתערבת בתכנון ובנייה

ארבל אלטשולר:       למעשה, היום הרבה מאוד צעדים עד שאגף תקציבים נדרש לעשות קצת סדר, מה שנקרא, בפיזור הרגולטורי במסגרת חוק ההסדרים של 2020, 2021 כי היו כל כך הרבה כלים שונים במסגרת החקיקה, מחוק הוותמ"ל, דרך פקודת מס הכנסה, דרך חוק עידוד השקעות הון, דרך חוק שטרית למי שמכיר, דברים נוספים

ארבל אלטשולר:  כלומר, כל הדברים האלו אלו צעדים שהממשלה נקטה על מנת לעודד את השוק הזה

ארבל אלטשולר:  האם זה מספיק? כל העת יש חשיבה ועובדה שגם במסגרת חוק ההסדרים הנוכחי נעשים צעדים נוספים ולא מן הנמנע שיינקטו גם צעדים נוספים בהמשך

יעקב אשר: בסוף, אתה מסכים איתי שמבחן התוצאה, זה מה שאומר

יעקב אשר:  הרי אם לא הייתה בעיה אז היו יושבים פה עוד חמש, שש חברות כאלה

ארבל אלטשולר: אני לא אגיד שאין בעיה

ארבל אלטשולר:  אני הראשון להגיד שאני תומך בשוק הזה

ארבל אלטשולר:  אנחנו תומכים בשוק השכירות המוסדית, הנתונים מעודדים אותו

ארבל אלטשולר:  אני יכול להגיד, למשל, שמשך שכירות ממוצע בדירה בישראל הוא 13 חודשים ותקופת המגורים הממוצעת היא בין ארבע לארבע וחצי שנים

ארבל אלטשולר:  יש איזה שהוא פער

ארבל אלטשולר:  חוזי השכירות בישראל הם קצרים ולכן יש חשיבות ביצירה של שוק שכירות מוסדית, גם כייצור מוצר תחליפי איכותי יותר לדיור בבעלות - - - אף אחד אומר שזה לא חשוב לא חשוב

ארבל אלטשולר:  בגלל זה אנחנו גם משקיעים בזה כל כך הרבה מאמצים

ארבל אלטשולר:  עכשיו, בתוך השיקולים שאנחנו שוקלים לגבי אלו צעדים הם המתאימים להתערבות, ישנם צעדים שהם יותר מתאימים וישנם צעדים שהם פחות מתאימים

ארבל אלטשולר:       הנושא שהוזכר כאן, של ערבות מדינה, הוא כלי שאנחנו בחנו באריכות ומצאנו אותו כפחות רלוונטי

ארבל אלטשולר:  דיברנו גם עם מוסדיים, דיברנו גם עם הגופים שאחראים על ההנפקות, דיברנו עם מי שמשקיעים בקרנות הריט ובסופו של דבר, בגלל שמדובר בהתערבות בשוק המימון ובהבאה למצב שבו עלויות ההון של אותן חברות לא מתומחרות בהתאם לערכן האמיתי, וערבות מדינה היא כלי שהוא מוגבל

ארבל אלטשולר:  הוא מוגבל גם פיסקלית בחקיקה מבחינת מגבלת ערבויות מדינה בחוק

ארבל אלטשולר:  יש לו שימושים מסוימים, הוא אמור לשמש לפעילות שהיא אנטי מחזורית, הוא אמור לשמש לפעילות שיש בה כשל שוק מובהק, שהשוק לא מתמחר את הסיכון בהתאם לערכו האמיתי

ארבל אלטשולר:       והבעיה שקיימת בשוק השכירות המוסדית היא, יש בעיה, אבל הבעיה היא שהתשואות נמוכות בגלל בעיות מבניות בשוק הדיור להשכרה בישראל, בגלל שהתשואה להשכרה למגורים נמוכה יותר, בגלל שמחירי הדיור למכירה עלו יותר מהר מאשר מחירי הדיור להשכרה

ארבל אלטשולר:  כל הדברים האלה שלובים יחד והובילו לשוק עם תשואות מאוד מאוד נמוכות

ארבל אלטשולר:  כאשר אנחנו מסתכלים על איך אנחנו מעודדים את המוצר הזה, בין אם זה בשיווקים של דירה להשכיר, ששם הקרקע בסופו של דבר, מתומחרת בהתאם לערכה כקרקע המיועדת לשכירות ארוכת טווח, וכאשר הם מקדמים תכנון מותאם לשכירות מוסדית, שבסופו של דבר המטרה שלנו היא לראות בכל אותם מקרקעין מקרקעין שמיועדים למטרה הזאת

יעקב אשר: אתה בעברית אומר לי, אני הולך להעדיף את מה שיש לנו דרך חברת דירה להשכיר

יעקב אשר:  זה מה שאני מבין

ארז רוזנבוך: אני מבין שמבחינתי אנחנו בשלב של סגירת העסק

ארז רוזנבוך:  אני וכל האנשים שדומים לי

ארבל אלטשולר: יש חשיבות מאוד רבה לקרנות הריט כי קרנות הריט הן שחקן פרמננטי, ואופק ההשקעה שלהם פרמננטי ואין להן, לצורך העניין, מה לעשות עם הנכסים שלהם למעט להשקיע אותם בשכירות מוסדית, ואנחנו רואים אותם כשחקנים שמחזיקים לטווח ארוך

ארבל אלטשולר:  האם יש קשיים? יש כיום קשיים בגלל עליית הריבית

ארבל אלטשולר:  אף אחד לא חולק על זה, אנחנו רואים את השינויים בתוצאות, אנחנו רואים שמכרזים נסגרים בערכי קרקע הרבה - - -      

יעקב אשר: כן, אבל אם תרצה להסדיר אותם, אם תרצה לגרום לכך שהם יתנו את אותם תנאים, בעצם, כשאני רוצה לקבוע את הסטנדרט של דירה להשכיר כסטנדרט לכל שכירות בארץ, בין אם פרטית בין אם זה

יעקב אשר:  אם אתה רוצה את הדבר הזה אתה צריך שותפות איתם בעניין הזה

ארבל אלטשולר: קודם כל עשו צעד בעניין הזה בכך שבמסגרת תיקוני החקיקה, ב-2021, תיקנו את ההגדרה של שכירות מוסדית בתוספת השישית ויצרו הפניות אליה, גם מפקודת מס הכנסה וגם מהחוק לעידוד השקעות הון, ובעצם הביאו את כל אותם מוצרים להיות קרובים יותר לסטנדרט של דירה להשכיר, שזה מה שאנחנו רוצים לראות מנקודת מבטו של השוכר

ארבל אלטשולר:  את המוצר הזה, שמאופיין ביציבות - - - אבל, קרנות הריט עושות פעילות חשובה גם בשוק הפרטי ואנחנו רוצים לראות אותן עושות את הפעילות

יעקב אשר: עזוב רוצים, רוצים

יעקב אשר:  אני שואל אותך שאלה אחת, וקח אחריות על זה

יעקב אשר:  אתה חשכ"ל, לא אני, כן? אתה אומר לי: עשינו, עשינו, ואנחנו עושים עכשיו בחוק ההסדרים, זה יגיע לוועדת כספים או לכאן, אני לא יודע מה שיגיע או לא יגיע

יעקב אשר:  אתה אומר לי, עוד שנה, שנתיים אתה רואה פה עוד כמה אדונים כמו האדון הזה? אני שואל אותך

יעקב אשר:  אתה אומר לפרוטוקול: כן, אני חותם שהצעדים האלה יגרמו לכך שיהיו לנו שחקנים כאלה בשוק שיעבדו לצד דיור להשכרה ולצד פרויקטים פרטיים עירוניים שקורים בדרך בלי קשר דווקא לקרנות הריט? אני שואל אותך

יעקב אשר:  יהיו פה חמישה, שישה קרנות כאלו כאן בארץ? כאן בדיון?     

ארבל אלטשולר: אני מקווה אבל אני מודע לקשיים ואני אסביר

יעקב אשר: הבנתי, אני אגיד לך מה התשובה שאני קיבלתי, ולא חלילה שאני מזלזל

יעקב אשר:  אני בא ואומר דבר אחד

יעקב אשר:  אתם צריכים לשבת ולמצוא פתרונות

יעקב אשר:  ואני אומר לך שבכל מה שתלוי בי, אני מכיר גם את הרב גפני

יעקב אשר:  אם לא תבואו עם פתרונות אמיתיים לעניין הזה כדי להזיז את העגלה הזאת, זה הזמן להזיז, זה יהיה מסייע, זה יעבוד פה בדואליות כזאת שהיא החוכמה

יעקב אשר:  אני אומר לך, כמי שבא מעיר ששיקמנו אותה, מבחינה כלכלית, אוקי? אתה חייב לבוא בכמה זרועות

יעקב אשר:  אתה לא מגיע רק עם תיקונים קטנים, לאט לאט, וניסוי וטעיה לא עובדים

יעקב אשר:  לא עובדים

יעקב אשר:  אם אנחנו רוצים להרגיל את השוק הישראלי, להכניס אותו לאיזה שהוא קו כזה של שכירות, להגדיל, להגיע ליותר מ-35 אחוז שדיברת עליו בעוד שמונה שנים

יעקב אשר:  אני רוצה להגיע לזה בעוד ארבע שנים, בעוד חמש שנים

יעקב אשר:       הם הכלי שיכולים לעשות לך את זה יותר מהר במקביל עם ההתקדמות שלהם, שאני מודיע לכם שאנחנו נעקוב אחריכם בקדנציה הזאת

יעקב אשר:  ואני אומר את זה במין חיוך ומתכוון לזה

יעקב אשר:  היא יודעת את זה, מנהלת הוועדה, למרות שיש לנו אויב משותף שנקרא הזמן, אבל אנחנו נעקוב אחרי הדברים האלה

יעקב אשר:  הפוך, אני רואה את הצמיחה הזאת, ואנחנו גם נעזור בכל מה שקשור בחוק תכנון ובנייה, בדברים הללו, בחוק ההסדרים

יעקב אשר:  נלך עד דברים הגיוניים כמובן

יעקב אשר:  יש גם דברים לא כל כך הגיוניים בחוק ההסדרים שהולך להגיע, אבל אנחנו נקדם את זה

יעקב אשר:       אבל אני אומר לכם עוד פעם, אתם רוצים שינוי בזמן מחייב שינוי? איך קראת לזה קודם, כשל שוק

יעקב אשר:  אל תחכה לכשל שוק, יכול להיות שהוא כבר קיים

יעקב אשר:  יש כרגע אפשרות להרים שוק מסוים שהוא יכול לאזן לנו את הבעיה מספר אחד היום במדינה, שזה מצוקת הדיור

יעקב אשר:  ופה אתם צריכים להיות טיפה יותר יצירתיים, טיפה יותר נועזים, ואם תשאל אותי מאיפה הכסף, חכה לישיבה הבאה ותשמע

ארבל אלטשולר: אני גם נשאר לישיבה הבאה, אל חשש

ארבל אלטשולר:  אבל מה שחשוב לומר, אנחנו בוחנים כל הזמן כלים נוספים

ארבל אלטשולר:  קרנות הריט הן שחקן מאוד חשוב, כמו שאמרתי, הן השחקן הפרמננטי והן השחקן שגם מביא את הדירות הללו בשוק הפרטי

יעקב אשר: מתי פגשתם מישהו מהם?     

ארבל אלטשולר: הם עושים תיקון לחקיקה בלי לדבר איתנו

קריאה: פגשתי את ארז פגשתי גם את ערן ענבים, פגשתי את קרנות הריט לא פעם ולא פעמיים וגם את יאיר טל

אסף וקסלר: אם היינו מנהלים את הדיון הזה לפני שלוש או ארבע שנים היינו במקום אחר לחלוטין

יעקב אשר: זה לא אומר כלום

אסף וקסלר: אני אשלים

אסף וקסלר:  בסופו של דבר הממשלה, באמצעות דירה להשכיר, אנחנו במשרד האוצר, משרד השיכון, הלכו והולכים כברת דרך ומתקדמים בצורה מאוד משמעותית בשוק הזה ומחזקים אותו

יעקב אשר: הנושא של שכירות דרך ריט ודברים מהסוג הזה זה דבר שצריך היום סיוע מיוחד ממשלתי

יעקב אשר:  לכמה זמן, לאיזה טווח, איך תבנה את זה בלי שזה ישפיע לך על השוק לגמרי, אני לא יודע

יעקב אשר:  בשביל זה אתה שם ולא אני

יעקב אשר:  אבל צריך משהו יותר חזק, יותר גדול, יותר ממוקד בעניין הזה כדי שזה יצליח

יעקב אשר:  זה נכון שקרה הרבה בשלוש שנים האלה

יעקב אשר:  היו הרבה דיונים, הייתי בחלקם בוועדת כספים, דיברו על דברים, התקדמו דברים, אבל כנראה שזה לא מספיק, וודאי לא מספיק בתנאי שוק משתנים כאלה כמו עכשיו, שזה לא צפיתם לפני שנה

אסף וקסלר: אני חושב שאנחנו עושים שורה של צעדים מאוד משמעותיים בחוק ההסדרים ונפגוש אותם כולנו בקרוב

אסף וקסלר:  כן חשוב לי להגיד, גם לפרוטוקול, גם עם ארז ישבנו יותר מפעם אחת, גם עם כל החברות אנחנו יושבים ושומעים

אסף וקסלר:  אנחנו יושבים הרבה עם חברת דירה להשכיר, הרבה עם משרד השיכון, אנחנו עושים הרבה פורומים ופאנלים ולהגיד שאנחנו לא שומעים את השוק זה, לדעתי, לחטוא לאמת

יעקב אשר: אם אתם תעלבו לא תוכלו להיות חברי כנסת אף פעם

יעקב אשר:  לא תוכלו להיות

יעקב אשר:  אה, לא רציתם?     

אסף וקסלר: רק כגורמי מקצוע

יעקב אשר:  גם אני הייתי גורם מקצוע, נהייתי חבר כנסת

יעקב אשר:  יש הרבה גורמי מקצוע שנעשו יועצים וחלק נעשו חברי כנסת, זו לא בושה

יעקב אשר:  אני, היום אולי קצת

יעקב אשר:  זאב שותק אבל אני בטוח שהוא מסכים איתי בעניין הזה

יעקב אשר:  אני אומר עוד פעם, תחושתי אוקי? ואני אומר לכם שוב, אני לא יודע לבסס את זה, להגיד לך בדיוק, לא נכנסתי לזה, עוד לא למדתי את זה עד הסוף

יעקב אשר:  אני רק יודע דבר אחד

יעקב אשר:  זה נכון שתמיד התלוננו, הצד השני יגיד: לא מספיק, לא מספיק

יעקב אשר:  יש את המדד הזה שאתה שומע עד איפה זה הלא מספיק ואיפה מתחיל סתם הכיף לנסות להיות עשיר יותר גדול

יעקב אשר:  אני מסתכל על מפה ואומר, במדינה שיודעת לפתח דברים ומיזמים כל כך מהר

יעקב אשר:  מה הייחודיות שלנו בהייטק והכל? זה שאנחנו קופצים על משהו שנראה זה, לוקחים איזה שהוא סיכון קטן ורצים קדימה

יעקב אשר:  אוקי? בחברות ריט אנחנו בפיגור

יעקב אשר:  אתה מסכים איתי?     

אסף וקסלר: אני מסכים שיש בעיה

אסף וקסלר:  אני חושב שביחס לאיפה שהיינו לפני שלוש ארבע שנים אנחנו במקום הרבה יותר טוב, אני מאמין שנמשיך להתקדם

יעקב אשר: אני אומר לך, אל תסתפק בשלוש, ארבע שנים האלה

יעקב אשר:  כי אם אתה תסתכל רק אחורה, מה שעשית, ותישאר כאן ולא תיתן לעוד עוד פוש, גם זה הלך

אסף וקסלר: אני מסכים

אסף וקסלר:  בגלל זה גם יש תיקונים בחוק ההסדרים

יעקב אשר: נציג התאחדות הקבלנים מצביע יפה

יעקב אשר:  אח"כ ח"כ אלקין

יצחק רבין: שתי מילים

יצחק רבין:  אנחנו מחפשים את המטבע מתחת לפנס

יצחק רבין:  רק שנבין שמתוך ה-750,000 משקי בית שגרים בדיור להשכרה, 670 גרים בבתים של אנשים פרטיים

יצחק רבין:  זאת אומרת, כרגע אתה יכול לפתור בעיות של קרנות ריט וכו' אבל - - -     

יעקב אשר: אני רוצה לפתור הכול

יעקב אשר:  אגב, גורם כזה גם יודע לקנות דירות כאלה, וזה טוב לי כי בסוף, כשיש גורם אחד אני יכול גם להסדיר אותם

יעקב אשר:  אני מסתכל על הלקוח בקצה

יעקב אשר:  אני רואה את הדברים שאתם מטמיעים כדברים חשובים מאוד לחיים השקטים ולאיכות החיים של האזרחים שיגורו שם

יצחק רבין: העניין הוא כזה, שכרגע אם חסכתי כסף ואני רוצה לקנות דירה לפנסיה שלי ולהשכיר אותה, כרגע, במצב הנוכחי, שזה לא רק הריבית גבוהה, שהאלטרנטיבה היא עדיפה לשים כסף בבנק, אלא שגם מחיר הדירה לא מובטח כמו שהיה מובטח קודם

יצחק רבין:  המציאות היא הרבה יותר קשה, לכן הכלים צריכים להיות הרבה יותר משמעותיים

זאב אלקין: טוב, כמה הערות, אדוני היו"ר

זאב אלקין:  קודם כל, אני חושב שההערה שלך לגבי כל הסוגייה של קרנות ריט, לאור העובדה שאנחנו היום במצב אחר לגמרי מבחינת המקורות הפיננסים ועליית הריבית, ברור

זאב אלקין:  ולכן הצעדים שהיו נכונים אז, לפני שנה וחצי, הם לא מספיקים היום, וצריכים פה עוד התערבות נכונה ממשלתית, אם כרגולטור ואם כגורם שיכול להביא סיוע

זאב אלקין:  אבל אני חושב שאם נתמקד רק בזה, אדוני היו"ר, אנחנו נפספס שני דברים מרכזיים כאן בדיון הזה

זאב אלקין:  אחד, ענבל, אם את יכולה שנייה לחזור לשקף של השנים

זאב אלקין:  אמנם המספר המופיע כאן, רואים שהיה גידול יפה גם ב-2021 גם ב-2022, אתה יכול גם לפרגן

זאב אלקין:  אבל הנקודה המרכזית היא שהיעד, פה מופיע יעד ממשלתי 7,000

זאב אלקין:  ב-2022 היעד הממשלתי היה 10,000 והוא לא הושג

זאב אלקין:      עכשיו, למה הוא לא הושג? מסיבה אחת מאוד מאוד מאוד פשוטה, ויש שם לכתובת הזאת, רמ"י

זאב אלקין:  כי רמ"י לא מתלהב

זאב אלקין:  בטח לא במרכז הארץ וגם בכלל, לשים קרקעות לטובת החברה לנושא הזה

זאב אלקין:  הוא מעדיף דיור למגורים, זה מכרזים יותר פשוטים

זאב אלקין:  גם ראשי עיר פחות מתקוממים בגלל הסוגיות שאתה ציינת, ולכן זאת הדרך הפשוטה ללכת

יעקב אשר: שאלתי מה החסמים בעניין הזה

יעקב אשר:  שאלתי על ראשי רשויות

זאב אלקין: בסוף, כשרמ"י רוצה זה קורה

זאב אלקין:  באותם מקומות שהוא הקצה קרקע אמיתית, כן, לא קרקע איפה שהוא שם, בשמיים, כן, לא מתוכננת עדיין או דברים כאלה, אלא כשהוא הקצה קרקע אמיתית זה קרה

זאב אלקין:  אני כמעט ולא מכיר מרכזים של דירה להשכיר שנפלו

זאב אלקין:  אמנם עוד פעם, היום המציאות אחרת בשוק עם הריביות, ובפריפריה זה כן נופל ויכול ליפול, אבל במרכז הארץ הפוך

יעקב אשר: יש פה נציגה של רמ"י אז ניתן לה להגיב

זאב אלקין: רגע

זאב אלקין:  אבל במרכז הארץ זה בטח לא ייפול כי יש ביקוש לקרקע למרכז הארץ, זה גם לפרויקטים מהסוג הזה

יעקב אשר: השאלה אם דווקא במרכז הארץ אני צריך כל כך את הכלי הזה

יעקב אשר:  למה? אם אני שותל את הכלי הזה גם בהתחדשות עירונית אני לא חייב דווקא קרקעות של מדינה

יעקב אשר:  דווקא קרקעות מדינה הייתי רוצה במקומות שאני - - - עוד פעם, אנחנו כל הזמן בהתלבטות הזאת

יעקב אשר:  שם השוק הוא מספיק חזק

זאב אלקין: כן, אבל אני חושב שבמרכז הארץ, בשנים הקרובות יהיה ביקוש יתר לשכירות, דווקא אצל זוגות צעירים

זאב אלקין:  בין השאר בזכות תוכניות ממשלתיות של דירה בהנחה וזה בסדר, כן, זה נלקח בחשבון

זאב אלקין:  אבל לביקוש היתר הזה צריך לתת מענה

זאב אלקין:  ואני כן מסכים איתך שצריך להגביל את זה קודם כל לאלה שאין להם דירה בבעלותם, כדי לתת להם את היתרון

זאב אלקין:  אבל בכל מקרה, אם רוצים להגיע למספרים גדולים החברה היום יודעת להיות מועילה וזה לזכותה ייאמר, לזכות ענבל וכל הצוות

זאב אלקין:  אבל הם צריכים קרקעות

זאב אלקין:  אם הם לא יקבלו קרקעות מרמ"י שום דבר לא יקרה

יעקב אשר: אני לא רוצה לפתח שום - - - זה משרת את אלה - - -     

זאב אלקין: אבל זה מוצר שנדרש

זאב אלקין:  אני חושב שיש היום צורך גדול דווקא לאלה שעוד אין להם כסף לקנות דירה, אין להם עוד ביטחון כלכלי איפה הם יכולים ואיפה לא, הם עוד לא מצאו את עצמם תעסוקתית באיזה שהוא תסריט בטוח וברור

יעקב אשר: אתה יודע מה, אני לא יודע אם מישהו בדק, עוד פעם, סוציולוגית או איך שתקראו לזה, אם זה נכון להרגיש דווקא שאנשים יתרגלו לחיות באזורי הביקוש ואזורי המרכז, או לעודד אנשים ללכת למקומות אחרים

יעקב אשר:  מה שלא תעשה, כמה תעלה לך דירה בשכירות ברמת גן או בתל אביב וכמה תעלה לך דירה כזאת בשכירות, דרככם נגיד, בקרית אתא או מקומות דומים

זאב אלקין: יש היום הרבה כלים שמעודדים אנשים ללכת לפריפריה

זאב אלקין:  דווקא קיימים

זאב אלקין:  גם מחירי הדיור כשלעצמם, שזה המעודד הכי גדול, גם כמות גדולה מאוד של הפרויקטים של דירה בהנחה שקיימים היום בפריפריה, ואגב, נותנים יתרון היום לא רק לבני מקום

יעקב אשר: ככל שזה תלוי בי, רוב ההנחה צריכה להיות בפריפריה ולא במקומות אחרים

זאב אלקין: אני חושב גם וגם

זאב אלקין:  כי בסוף את הפתרון צריך גם שם וגם שם

זאב אלקין:  אגב, יש היום עוד סיבה לשכור בפריפריה, אדוני היו"ר, כי היום הכללים של בני המקום בפריפריה הוגמשו ודווקא אלה שגרים בשכירות, גם אם פרק זמן לא ארוך מקבלים מעמד של סוג שלב הבא אחרי בני מקום, אם אין מספיק בני מקום במקומות מסוימים

זאב אלקין:  לכן, פה בסוף, החברה תמריא או תשקע

זאב אלקין:  קודם כל בסוגיה של כמות הקרקעות שנותנים לה

זאב אלקין:  וההערה השלישית קשורה למשהו שנאמר פה, ובצדק, ממש לפני

זאב אלקין:  עיקר שוק השכירות במדינת ישראל, וכמה שחברת דירה להשכיר תהיה מוצלחת וכו' וכו', הוא שוק שכירות פרטית

זאב אלקין:  והגיע הזמן, ועבדנו על זה, וחבל שזה לא נכנס לחוק ההסדרים האחרון, ואם תרצה, אדוני, אפשר ליזום את זה מהכנסת, הגיע הזמן למנגנונים שיעודדו את משכירי הדירות הפרטיות להשכיר אותן באותה מתכונת, או לפחות כמעט באותה מתכונת

זאב אלקין:  לחמש שנים עם הצמדה למדד בלי יכולת להעלות את המחיר ועם הביטחון הזה שאפשר להישאר לגור בדירה חמש שנים

זאב אלקין:  זה, בסוף, עיקר שוק השכירות במדינת ישראל

יעקב אשר: זה היה אמור להיכנס לחוק ההסדרים עכשיו? למה זה לא היה בקודם?     

זאב אלקין: כי בקודם עוד לא היה מודל מפותח

זאב אלקין:  אנחנו פיתחנו את המודל, היינו בשיח מתקדם עם האוצר ומשרד המשפטים על עידוד בדרכים שונות - בעיקר הטבות מס - למשכירי הדירות להיכנס למסלול של השכרה בטוחה

זאב אלקין:  לצערי לא ראיתי את זה בחוק ההסדרים, זה לא הבשיל

יעקב אשר: אמרת הטבות מס, לא תראה את זה בחוק ההסדרים

יעקב אשר:  סתם, בצחוק

זאב אלקין: אני חושב שזה הפתרון המהותי, הגדול

זאב אלקין:  אם אתה רוצה לשנות מספרים עכשיו, לא בעוד חמש, עשר, חמש עשרה שנים - - -     

יעקב אשר: אתה יודע למה הוא הפתרון הנכון? גם מהבחינה שאתה אומר וגם מהבחינה הזאת, שאני הייתי רוצה לראות בסוף, בחזון שלי בעניין הזה, שוק של שכירות אחיד

יעקב אשר:  אחוד

יעקב אשר:  זאת אומרת שעובד בפרמטרים הללו

יעקב אשר:  ואז זה יכול לשנות את הרגלי המגורים במדינת ישראל

יעקב אשר:  למה באירופה זה הולך? כי יש כללים ברורים

יעקב אשר:  כל אחד שנולד הוא כבר יודע, יש דבר כזה שנקרא שכירות לכך וכך שנים, יש לו הגנות, יש לו פה יש לו שם, ברור שזה צריך להיות כלכלי, אחרת אף אחד לא יעשה את זה

יעקב אשר:  ולכן החשיבות היא גדולה

יעקב אשר:  גם מהבחינה של מה שאתה אומר וגם מהבחינה שבסוף להחליף את זה למשהו אחוד ולא לשוק פרוע ששם בדרך כלל אנשים מנצלים אותם

יעקב אשר:  במיוחד את החלשים

יעקב אשר:  אוקי, מנהל מקרקעי ישראל, תגובתך, בבקשה

טלי מורלי: טלי מורלי, מנהלת אגף שיווק ברשות מקרקעי ישראל

טלי מורלי:  אני חייבת לומר, ויגידו פה החברים מדירה להשכיר, בטח בשנים האחרונות אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא

טלי מורלי:  הנושא של איזה קרקעות מוקצות לדירה להשכיר לצרכי שיווק, ואני אזכיר – שיווק של דירה להשכיר הוא שיווק שלנו, הכול זה שיווקים משותפים, כך שאנחנו רואים את עצמנו כשותפים ולא כמשהו אחר שמנסים אולי להציג מצג כזה

טלי מורלי:  יש את המורכבויות כמו שעלו פה לאורך הדיון בעניין של הדבר הזה ואנחנו מנסים לסייע

טלי מורלי:  אנחנו הולכים לישיבות משותפות עם ראשי ערים

יעקב אשר: מבחינת רמ"י, זה פחות משתלם לכם מאשר שיווק קרקע - - -     

טלי מורלי: רמ"י ממלאה אחר המדיניות של הממשלה, כפי שהיא נקבעה

טלי מורלי:  מדיניות הממשלה הייתה, ואתה בטח מודע לזה, שיש את הפרויקטים של דירה בהנחה, יש איזה שהוא מתן עדיפות לפרויקטים האלה אבל זה לא גורע מהפרויקטים של דירה להשכיר

טלי מורלי:  אנחנו רואים את עצמנו כנותנים - - -     

זאב אלקין: דווקא באזורי יוקרה במרכז הארץ, אדוני היו"ר, אין פרויקטים של דירה בהנחה, כהגדרה

זאב אלקין:  וזה דווקא המקום הכי מתבקש לדירה להשכיר

זאב אלקין:  הכי מתבקש מבחינת הכמויות

יעקב אשר: בדיוק

יעקב אשר:  הרי מה הבעיה פה? שאין חשיבה אחת איפה - - -     

טלי מורלי: רק צריך לזכור שהקרקע היא משאב מוגבל ואנחנו מנסים לחלק אותו לכל הכיוונים

טלי מורלי:  גם להתחדשות עירונית, גם למכרזים רגילים, גם לדירה בהנחה, גם לדירה להשכיר

יעקב אשר: אגב, בפרויקטים כאלה אתם משלמים גם מסחר או דברים כאלה?      

ענבל דוד: תלוי בתב"ע

ענבל דוד:  בהחלט אם יש מגרש שכולל מסחר, הוא מאוד מתאים לדירה להשכיר, כי תזכור שיש יזם שמתחזק את כל הפרויקט וזה הולך יפה מאוד עם מסחר ותעסוקה

ענבל דוד:  אני אומרת שברגע שיש יזם אחד שמחזיק את כל הפרויקט זה בהחלט תומך באירוע של קומת מסחר, לדוגמה, ומעליה מגורים

יעקב אשר: אבל יכול להיות שצריך ליזום דברים כאלה

ענבל דוד: כן, בהחלט

ענבל דוד:  אבל יש לא מעט תוכניות שלנו שיושבות על מגרשים שיש בהם גם מסחר וגם מגורים

יעקב אשר: מבחינת הכדאיות שלכם גם כן

טלי מורלי: אנחנו עושים את זה במקומות שזה נדרש, אבל יש לזכור שבסוף, המכרזים האלה הם ברובים מכרזים שאמורים להיות מיועדים למגורים

טלי מורלי:  אנחנו עוסקים במנגנון שהתפל הולך לאחר העיקר

יעקב אשר: תקשיבו, אני לא אוהב את התככנות הזאת, סליחה שאני אומר

יעקב אשר:  ולא רק שלכם

יעקב אשר:  מפחדים, כאילו, אלמנט מסחרי

יעקב אשר:  זה לא נכון

טלי מורלי: לא, את האלמנט המסחרי לא אנחנו מכניסים

טלי מורלי:  תלוי בתוכנית

יעקב אשר: יפה, אבל את יודעת במי זה תלוי הכי הרבה? לא בתוכנית רק

יעקב אשר:  זה גם תלוי ביזם

יעקב אשר:  עכשיו, אתם יזמים, מה לעשות? אתם מחזיקים את הקרקעות של מדינת ישראל

יעקב אשר:  אם זה היה קרקע פרטית של אנשים מסוימים הם היו דואגים לבדוק את המקום הזה

יעקב אשר:  בסופו של יום אתם תממנו ככה

יעקב אשר:  זאת אומרת, בדיון הבא, אם הייתם עושים גם את השכירויות אז ההכנסות של המדינה היו עוד יותר גדולות, ואז מזה אפשר יהיה יותר קל לאוצר לשבת ולהגיד: אתה יודע מה, אנחנו משקיעים עוד כמה מיליארדים בגלל שאנחנו מקבלים חזרה את ערך הקרקע וכו'

יעקב אשר:  צריך לחשוב עסקי

יעקב אשר:  זה לא עובד אחרת

ענבל דוד: אני חייבת להגיד רגע משהו לגבי המיליארדים

ענבל דוד:  אם אתה תסתכל על השנתיים האחרונות, להוציא התקופה האחרונה, של עליות הריבית, אתה תראה יותר קרקע לדיור להשכרה שמשתווים לשיווק רגיל כמעט לחלוטין

ענבל דוד:  זאת אומרת, כל השיח סביב ערכי קרקע היה מאוד רלוונטי בשנים הראשונות ועד שהשוק הזה השתכלל, אבל היום אנחנו בהחלט באירוע שהריבית מחזירה אותנו לשם וצריך למצוא את הפתרונות כדי לייצר את היחידות דיור שיוכנסו בעוד ארבע שנים

יעקב אשר: חברים, אנחנו צריכים להתכנס לסיום, ברשותכם

יעקב אשר:  משרד הבינוי והשיכון, עדי כץ

יעקב אשר:  את רוצה להוסיף משהו? יוצגתם פה גם על ידי השר לשעבר וגם, כמובן, דירה להשכיר

עדי כץ: אכן, יוצגנו

יעקב אשר: מינהל תכנון, יונתן דקל, בבקשה

יונתן דקל: צהרים טובים

יונתן דקל:  רק לעדכן שאנחנו מכירים את הפעילות של דירה להשכיר

יונתן דקל:  אני גם עובד בוותמ"ל אז אנחנו גם הולכים לבקר באתרים שכבר ממשו ואנחנו גם לומדים מהפרויקטים עצמם ומטמיעים אותם בתוכניות שלנו, והמדיניות של גיוון ותכנון שמכיל גם יחידות דיור גדולות וקטנות ותמהילים שונים שנותנים מענה לסוגים שונים של אוכלוסיות, וגם העניין של עירוב שימושים שנועד לתמרץ יזמים להיכנס למגרשים, זו השפה של מנהל התכנון היום

יונתן דקל:  בוועדות המחוזיות, בוותמ"ל, בהחלט

יעקב אשר: כי יש לכם היום כלי

יעקב אשר:  כי משווקים אומרים: אנחנו עובדים לפי התב"ע

יעקב אשר:  מה זה לפי התב"ע? אין כמעט פרויקט שאתם יוצאים היום, באים ואומרים: הנה המגרש הזה

יעקב אשר:  אתם הולכים לוותמ"ל, נכון? הולכים לוותמ"ל לתכנן אותו

יעקב אשר:  תכניסו גם את החלק הזה

יעקב אשר:  עכשיו, החלק הזה הוא חלק משוק חופשי

יעקב אשר:  הוא לא ריט ולא שום דבר אחר

יעקב אשר:  לא צריך פה הנחות ולא צריך שום דבר

יעקב אשר:  עכשיו, אם דיברת כבר על מגוון, אמרתם גם בתחילת הדרך אבל לפי המספרים שאני רואה, אני לא רואה פה הרבה בנייה בצביון חרדי וגם לא יודע כמה במגזר הערבי, צריך לראות בעניין הזה

יעקב אשר:       אני לא מכיר הרבה פרויקטים של שכירות במגזר החרדי

יעקב אשר:  יש בבני ברק כמות מסוימת שהייתה, 200 דירות

יעקב אשר:  אני אומר, חלק מהנקודות שאנחנו מסתכלים עליהם, ואני מסתכל על זה באופן רחב, זה לשקף באמת ולתת את הפתרונות למגוון האוכלוסיות בנושא הזה, ואנחנו מצפים, כמובן, שזה יהיה

יעקב אשר:  ואגב, זה לא דבר שהוא החלטה סתם, זה החלטה שהיא גם צריכה להיות משולבת עם התכנון

יעקב אשר:  יונתן, כולכם יודעים שפרויקטים שהם לא מתוכננים עבור מגזרים מסוימים, אם זה המגזר הערבי או המגזר החרדי, הם לא יהיו אף פעם למגזר הזה

יעקב אשר:  ולכן צריך להכניס את זה לתוך החשיבה, אפרופו המגוון שדיברת

יעקב אשר:  התאחדות הקבלנים דיברו, אסף דיבר

יעקב אשר:  יש מישהו שרוצה להוסיף עוד משהו?     אוקי, אז אני בא ומסכם דבר אחד

יעקב אשר:  אני לא מוציא כרגע סיכום של נקודות

יעקב אשר:  קודם כל, באמת, קיבלנו פרספקטיבה, ואני יכול לומר שאני, לפחות מהתרשמותי, וגם חברי הוועדה, כל אחד בחלקים שהוא היה, יש פעילות, יש כיוון

יעקב אשר:  לא מספיק מהר, לא מספיק גבוה ולא מספיק חזק

יעקב אשר:  אבל הכיוון הוא טוב

יעקב אשר:  יש, קודם כל, איזה שהוא סיסטם

יעקב אשר:  ועם הסיסטם הזה עובד והוא מצליח, ויש היום לבוא ולהראות לבניינים, ואת יודעת מה, הייתי עושה אולי פעם איזה סיור בכזה מקום, לראות איך זה עובד כי אני חסיד גדול מאוד מאוד של הפרקטיקה

יעקב אשר:  לעשות, איפה הבעייתיות שם כדי לפתור אותה מראש

ענבל דוד: את זה אפשר להכניס לסיכום? אני אשמח

יעקב אשר: זה אפשר להכניס לסיכום

יעקב אשר:  אין לנו הרבה פגרה הפעם אז נראה איך אנחנו עושים את זה

יעקב אשר:  אבל אני אומר ככה, הוועדה קוראת לאוצר, באמת, להמשיך לסייע לדירה להשכיר, זה אחד

יעקב אשר:  ויכול להיות שיש גם דברים נוספים שצריך לעשות בעניין הזה

יעקב אשר:  אבל גם להגדיל באופן רחב את השוק הזה של שכירויות, גם על ידי שחקנים אחרים

יעקב אשר:  במיוחד קרנות המגורים הריט למיניהם והשוק הפרטי

יעקב אשר:  כן, השוק הפרטי

יעקב אשר:  הקבלנים, היזמים

יעקב אשר:  אלה שזה לא מוסדי לגמרי

יעקב אשר:  כי בסוף, זו השקעה שתחזיר את עצמה

יעקב אשר:  אנחנו צריכים לטפל

יעקב אשר:  בחדר טראומה מטפלים בבעיה קשה

יעקב אשר:  אנחנו בכשל

יעקב אשר:  אנחנו בכשל אחד גדול שנקרא: דיור

יעקב אשר:  הוא מורכב קצת מפה וקצת משם וקצת בגלל הסתכלות כזאת, ובעיות כאלה ובעיות אובייקטיביות ואחרות

יעקב אשר:       הטיפול שלו הוא רב זרועי

יעקב אשר:  הוא לא יכול להיגמר רק במשהו אחד ולהגיד, הנה, והנה עשינו כמה דברים טובים והתחלנו לקדם את הנושא והגענו שלוש, ארבע שנים יותר טובות מהקטסטרופה של קודם

יעקב אשר:  כי מאפס עד חברה וחצי זה המון, אוקי? אבל זה לא מספיק

יעקב אשר:  ולכן, אנחנו מצפים לפתרונות יותר איכותיים, לפתרונות שיעלו קצת כסף למדינה היום

יעקב אשר:  הם יחזירו את עצמם

יעקב אשר:  תשמעו מכלכלן בכיר

יעקב אשר:  זה יחזיר את עצמו

יעקב אשר:      אני הייתי צריך, תשאל את חבריך באוצר, שהיום כבר לא באוצר, לשכנע אותם, על פינויים מסוימים שעשיתי בצירי תחבורה בבני ברק שהשליכו על כל גוש דן

יעקב אשר:  אמרתי להם, זה יחזיר לכם את ההשקעה הזו

יעקב אשר:  זה לקח שנים, והרבה שערות לבנות צמחו לי בתקופה הזו, אבל בסוף פונו כביש אבוחצירא, כל מיני דברים שאתם מכירים היום מקניון איילון, מהכול

יעקב אשר:  דברים שמחברים בין אם המושבות לבין ז'בוטינסקי

יעקב אשר:  אני אומר את זה מהמקום הקטן שלי כי אני ניהלתי מדינה קטנה בעיר שלי, בכמה וכמה תפקידים

יעקב אשר:  בסוף, מי שמעז מנצח

יעקב אשר:  ואם לא נעז טיפה, וכמובן, עם יד על הדופק, לא לגרום לדברים שמחר כל השוק הזה יהפוך להיות איזה שהוא מערב פרוע או משהו כזה

יעקב אשר:  וודאי שלא

יעקב אשר:  כל הזמן עם רגל על הברקס, אבל גם רגל על הגז

יעקב אשר:       ואני אומר לכם, אנחנו נגיע לפה לחוק ההסדרים במה שנגיע לכאן, אני ארצה לראות לא רק, אני לא אשנה חוקי תכנון ובנייה אם אני לא יודע שמשהו ייצא מזה בסוף

יעקב אשר:  שזה ייתקע

יעקב אשר:  כמו שעשיתי, אגב, אדוני חברי, חבר הכנסת היחיד שתומך בי כרגע כאן, כמו שעשיתי בוועדת חוקה

יעקב אשר:  אני לא הייתי מוכן לאשר תקנות של קורונה עד שלא ידעתי שהאוצר מגיע לוועדת כספים ומאשרים את הפיצוי למי שצריך לאשר, על הדברים הללו

יעקב אשר:       כך נהגתי

יעקב אשר:  תקנות הכי קל, לאסור דברים, או לא לאסור דברים, או לתקן דברים זה מצוין

יעקב אשר:  צריך לראות את הצד השני

יעקב אשר:  זו השאיפה שלי

יעקב אשר:  אני מאחל לכם בהצלחה

יעקב אשר:  הצלחתכם – הצלחתינו

יעקב אשר:  ואנחנו נעקוב אחריכם

יעקב אשר:  וגם, בעזרת השם, ניפגש כנראה בחוק ההסדרים בכמה וכמה דברים

יעקב אשר:  תודה רבה לכולם

יעקב אשר:  תודה רבה לחבר הכנסת אלקין על ההעשרה של הדברים מהניסיון שלך, ואנחנו ניפגש פה ב-12:30 בישיבה הבאה

יעקב אשר:  הישיבה נעולה