ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 7, 2023-03-12 00:00

איימן עודה: אני רוצה להגיד קודם כל ברוכים הבאים, יש נציגים ממשרד המדע וממשרד החקלאות, ברוכים הבאים, הרבה הערכה להשתתפותכם היום

איימן עודה:  אנחנו מבחינתנו המו"פ הזה, המטרה של הביקור זה לשמוע, ללמוד

איימן עודה:  אנחנו מאוד מעריכים את המקום הזה ויודעים שהוא גם קיבל פרסים ויש לו הרבה הערכה במדינה בכלל

איימן עודה:  אנחנו רוצים ללמוד על החסמים, לשמוע מכם גם מה אתם עושים, גם מה אתם רוצים ומהמקום שלנו ננסה כמה שיותר לעזור

איימן עודה:       זו מטרת הביקור ואנחנו רוצים שיהיה ביקור יעיל והעיקר מבחינתנו מה נעשה אחרי הביקור הזה, האם נשמע ואחר כך עם המערבולת, עם הדברים שמגיעים אלינו מכל צד, אנחנו נשכח את הביקור הזה ויהיה רק ביקור בשביל לעשות וי או שמבחינתנו, מהמקום הזה, אנחנו עוברים הלאה בשביל לקדם את המו"פ הכול כך חשוב לנו בכפר קרע

איימן עודה:  בבקשה

אבראהים חג'אזי: שלום לכולם, ברוכים הבאים

אבראהים חג'אזי:  חבר הכנסת איימן עודה, אנחנו מאוד שמחים שאתם הגעתם, ועדת המדע של הכנסת, זה דבר מאוד חשוב לנו

אבראהים חג'אזי:  אני מניח שזאת הוועדה שמתווה מדיניות, מקדמת נושאים חשובים לקהילה ולחברה בישראל, זה נושא חשוב, זה צעד חשוב לנו מאוד

אבראהים חג'אזי:       אני רוצה לברך את משרד החדשנות, מדע וטכנולוגיה, אלי, רייצ'ל והדסה, שהגיעו לכאן, אנחנו מאוד מאוד מעריכים את זה, ונציג משרד החקלאות, נדים

אבראהים חג'אזי:  ברוכים הבאים

אבראהים חג'אזי:  זאת הזדמנות יוצאת דופן בשבילנו להציג את העשייה במרכז, להציג בפני הוועדה את האתגרים שעומדים בפני המרכז, בפני החוקרים, ואיך אפשר לצעוד קדימה על מנת לשרת את החברה שלנו בצורה הראויה ביותר

אבראהים חג'אזי:       אני רוצה קודם כל לציין שהמרכז הזה מזה 20 שנה נתמך על ידי משרד המדע והטכנולוגיה בצורה נדיבה, לא מספיקה, אבל נדיבה וחשובה, ואנחנו מאוד אסירי תודה לאוניברסיטת תל אביב על התמיכה בכל ה-20 שנה של שיתוף פעולה פורה בין שני המוסדות

אבראהים חג'אזי:  משרד האנרגיה, משרד החקלאות ומשרד הבריאות וכדומה, אלו המשרדים שאנחנו משתפים איתם פעולה במסגרת קולות קוראים שהם קולות קוראים תחרותיים ולשמחתנו המרכז מצליח לזכות ברמה הזאת בנוסף לזכיות רבות בתחום התחרות הבין-לאומית קרי הורייזן 2020 זה דבר חשוב מאוד

אבראהים חג'אזי:       אני אציג לכם בקצרה, התכנית שלנו היום להציג לכם בקצרה מה נעשה פה בגדול, מה המדיניות, מה הראייה שלנו ואחר כך אני אבקש מהמנהל המדעי החדש, ד"ר מוחמד עתאמנה, שיציג בקצרה גם את החזון שלו ואת המחקר שלו, אחר כך חוקרי המרכז יציגו חלק קטן מהמחקרים שמתבצעים במרכז והזיקה שלהם לאוכלוסייה, הזיקה שלהם לתעשייה, הזיקה שלהם לתת מענה לצרכי הקהילה

אבראהים חג'אזי:  אני מבקש לציין שבשלוש השנים האחרונות נעשה שיפט במרכז הזה בכיוון מחקר יישומי שייתן מענה לצרכי הקהילה בצורה של שיתוף פעולה עם הרשויות, של שיתוף פעולה עם התעשייה

אבראהים חג'אזי:       אני מבקש לציין עוד נקודה חשובה לפני שאני אתחיל, שמשרד המדע והטכנולוגיה הציג השנה, וזה דבר הכי חשוב לדעתי, תכנית אסטרטגית לקידום מו"פ יישומי, כלומר משרד המדע הקים תכנית שכל מו"פ יתמקד בשני נושאים, נושא או שניים, שהם יישומיים בפועל שיכולים לעשות אינטראקציה עם התעשייה ועם המרחב שבו הוא קיים בשביל לייצר כלכלה באזור

אבראהים חג'אזי:  זו נקודה חשובה מאוד וזה צעד חשוב, לדעתנו

אבראהים חג'אזי:       אנחנו כרגע עם חברת ADO, החברה שמעניקה לנו ייעוץ בתחום בשביל לבנות תכנית שתיתן מענה על הקול קורא הזה על מנת לייצר תכנית ולהניב ממנה

אבראהים חג'אזי:  המוטו שלנו לעשות ספין-אוף לתקציב הזה בתוך המקום הזה

אבראהים חג'אזי:  כל גרוש שניקח אותו, להכפיל אותו, להשליש אותו וכדומה

אבראהים חג'אזי:  זו המטרה שאנחנו שוקדים עליה כרגע

אבראהים חג'אזי:       בגדול מרכז מו"פ אזורי, המשולש, 23 שנים של תמיכה בקהילה המקומית כאן, פעלנו לקדם חדשנות במחקר ופיתוח, חדשנות זה דבר חשוב מאוד, אנחנו בקשר הדוק עם רשות החדשנות וזכינו בכמה פרויקטים עם הרשות וממשיכים לפנות אליהם

אבראהים חג'אזי:  נקודה נוספת זה פיתוח טכנולוגי באמצעות חברות בת שאנחנו מקדמים כאן, והדבר השלישי והכי חשוב זה community involvement, מעורבות בתוך החברה

אבראהים חג'אזי:  אחד הדברים החשובים ביותר במעורבות בחברה זה יוצא החינוך למדעים

אבראהים חג'אזי:  אני מסתכל, 23 שנה של מרכז, תארו לעצמכם לפחות 90,000-80,000 תלמידים עברו לאורך השנים כאן

אבראהים חג'אזי:       חבר הכנסת איימן עודה, אני שמח להגיד לך, מ-80,000 תלמידים שעברו כאן, אני נפגש כל הזמן עם תלמידים שהיו כאן, הם פוגשים אותי בבית החולים בתור רופאים, פוגשים אותי בתור מהנדסים בחברות, פוגשים אותי אנשים, עדיין זוכרים את המקום, שהם הגיעו לכאן ואמרו: וואו, אנחנו היינו במו"פ, עשינו עבודות חקר, אנחנו עשינו פעילות מדעית, אנחנו כך

אבראהים חג'אזי:  המו"פ היה מקום השראה בשבילם בכדי לצעוד בחיים קדימה בכיוון השכלה, מדע וכדומה

אבראהים חג'אזי:  זה דבר מאוד חשוב ואנחנו מקווים מאוד שנמשיך לשמור על הנושא הזה

אבראהים חג'אזי:       באזור המשולש, לצערי הרב, לא קיימים מוקדים שייתנו מענה בשני דברים חשובים

אבראהים חג'אזי:  מוקד שייתן מענה לתלמידים שיבואו ויבצעו מחקר יישומי, שיידעו מה זה מחקר, שילבשו את החלוק, ייכנסו למעבדות, יראו מה זה מחקר

אבראהים חג'אזי:  זה לא קיים באזור שלנו

איימן עודה: בקרב האוכלוסייה הערבית איפה זה כן קיים חוץ מכם ומאל ג'ליל?      

אבראהים חג'אזי: אין, לא קיים

איימן עודה: אז זה לא רק במשולש, בנגב אפס

אבראהים חג'אזי: כן, אפס בנגב, לא קיים

אבראהים חג'אזי:  אני לא יודע, זה לא תחום שלי, אבל במשולש - - -      

ראיד סעאבנה: יש כל מיני מרכזים קטנים של חלל ושל כל מיני, שניסו להקים, אבל זה לא ב - - -     

אבראהים חג'אזי: מרכזים בתכלס שנותנים מה שייחודי במדינת ישראל וב-startup nation

אבראהים חג'אזי:  אם אנחנו מדברים על הייטק אנחנו מדברים על startup nation, מדברים על יכולת תקציבית ענקית שמכניסה כסף למדינה

אבראהים חג'אזי:  זו ברכבת שהיא דוהרת ואנחנו כן רוצים להיות חלק מהרכבת, אנחנו צריכים לתת את תרומתנו בצורה הראויה בעניין הזה ויש לנו פוטנציאל אדיר שרוצים לממש אותו וזו תקוותנו וזה אחד מהחלומות שלנו

אבראהים חג'אזי:  כמה שזה נראה גדול אנחנו כן מתחילים להגשים את החלום הזה

אבראהים חג'אזי:       יש לנו תחומי ידע שונים, אני אחלק אותם לגורמים, מחקר ופיתוח, אחר כך פיתוח טכנולוגי ואחר כך מעורבות חברתית בנושאים שונים

אבראהים חג'אזי:  זו הפלטפורמה שאנחנו עובדים עליה

אבראהים חג'אזי:  אחד הנושאים החשובים זה פיתוח ואנחנו נציג את זה בפניכם, זה בתחום האגרו וולטאי, אנרגיה סולרית בחקלאות במטרה לעשות שימוש כפול באדמה

אבראהים חג'אזי:  בארץ אין כל כך הרבה אדמות, לכן אנחנו צריכים להשתמש באדמה חקלאית לייצור מזון וייצור אנרגיה בו זמנית

אבראהים חג'אזי:  בנוסף אנחנו רוצים לעשות העשרה, וזה הפרויקט שאנחנו זכינו בו, בהורייזן, זה פרויקט גדול מאוד בתקציב חמישה וחצי מיליון יורו בתור קואורדינטור, פרויקט שתדבר על זה ד"ר אסתר

אבראהים חג'אזי:  יש לנו שבע מדינות שותפות לנו כאשר אנחנו מובילים את הפרויקט הזה על מנת לפתח טכנולוגיה חדשה שמאפשרת שימוש יעיל באדמה לייצור מזון וחשמל

אבראהים חג'אזי:      לפני בערך שלושה שבועות היה כאן ה-take off meeting, התנעה של הפרויקט, הגיעו 25 אנשים משבע מדינות לכאן בשביל לעשות דיון מדעי והיה דיון מדעי עמוק מאוד ברמה מדעית מאוד טובה וגם היה כיף איתם

אבראהים חג'אזי:  אנחנו עבדנו שמונה חודשים, צוות של 25 איש, זו פעם ראשונה נפגשים ביחד ונפגשנו איתם

אבראהים חג'אזי:  זה היה מרתק מאוד

אבראהים חג'אזי:       בתחום החקלאות אנחנו עובדים על מנת לתת מענה לבעיות חקלאיות כמו לטפל במזיקים חקלאיים

אבראהים חג'אזי:  בזה מתמחה חברת אגרורים, ד"ר ג'לאל גנאים ורזן יונס, היא תציג בפנינו את הדברים שלה

אבראהים חג'אזי:  רזן זכתה בפרויקט משרד המדע החדש והיא תציג את זה בקצרה

אבראהים חג'אזי:       אנחנו מדברים גם על תחום חשוב, חקר מורשת

אבראהים חג'אזי:  המורשת הערבית, יש לנו כרגע 11 מיליון ספרים עתיקים שהם נחקרו בצורה מאוד דלה בגלל המחסור של ההנגשה של הספרות

אבראהים חג'אזי:  11 מיליון הספרים הם ברחבי העולם, אחת המטרות שלנו לחקור ולעשות scanning ל - - - העות'מאני, אחת הנקודות, והמטרה שלנו שהתוכנה שהיא מתעסקת בקריאה, OCR, optical scanning recognition, תאפשר סריקה למסמכים והפיכתם לטקסטים, דבר שיאפשר לנו לחקור את התוכן של הטקסטים

אבראהים חג'אזי:  זה דבר מאוד חשוב

אבראהים חג'אזי:  לזה משרד המדע נתן תמיכה

איימן עודה: סליחה, אתה יכול לחזור לחצי דקה אחרונה? מה זה להעביר לטקסטים?      

אבראהים חג'אזי: מה שעשו, סרקו את הספרים ועשו מהם תמונות, אימג', באימג' אתה לא יכול לחפש, אתה לא יכול לכתוב: תמצא לי את המילה שלום

איימן עודה: אתה מעביר אותה למשהו כמו וורד למשל ואז אפשר למצוא את המילים

אבראהים חג'אזי: בדיוק, וד"ר סעאבנה מוביל את התחום הזה כמה שנים טובות

איימן עודה: אבל זה קיים כבר, לא?      

אבראהים חג'אזי: לא, זה לא קיים

אבראהים חג'אזי:  אנחנו נסביר על זה

קריאה: זה רק לעות'מאני

אבראהים חג'אזי: זה לא עות'מאנית, ערבית

ראיד סעאבנה: זה לא רק עותמ'אני, זה עדיין קיים, בוא נגיד מה שאתה מספר עליו שהוא קיים זה מה שנקרא OCR, Optical Character Recognition וזה בדרך כלל מתייחס למסמכים מודרניים, כתובים טוב, מעומדים טוב וכך הלאה

ראיד סעאבנה:  אנחנו מתייחסים למסמכים היסטוריים שכתובים בכתב יד מאוד מקושר עם כל מיני הערות ודברים מהסוג הזה, והפיכתם לטקסט, מה שאברהים אמר, זו משימה מאוד קשה ולכן יש כל מיני - - -     

איימן עודה: זה גם בשפה הערבית?      

ראיד סעאבנה: זה בעיקר בשפה הערבית

איימן עודה: אני חושב שיש את זה בעולם הערבי כולו

אבראהים חג'אזי: ברור

אבראהים חג'אזי:  לכן הייתה חשיבות - - -     

איימן עודה: במיוחד שהתרבות הערבית היא מאוד נשאבת מהתקופה הזו של תקופת הביניים, בית אומיה, בית עבאס, אני חושב שזה מדהים

ראיד סעאבנה: רק כקדימון יש מה שנקרא revision, תחקיק של רפרנס היסטוריים, בדרך כלל זה דבר שנחשב כעבודת מאסטר או דוקטורט שלוקח משהו כמו שלוש שנים לסטודנט לעשות ואנחנו מנסים לתת למחשב לעשות את זה במקום, תוך כדי שימוש ביכולות של אינטליגנציה מלאכותית ודברים מהסוג הזה

ראיד סעאבנה:  אני אדבר על זה בהמשך

אבראהים חג'אזי: יש לנו כמה מחקרים, גם בתחום הגנטיקה, בתחום הביוטק, בתחום אקלים

אבראהים חג'אזי:  בנושא לימודי אקלים יש לנו שלושה מחקרים שרצים

אבראהים חג'אזי:  אחד המחקרים החשובים בהם הוא מחקר נגר מים, הסחף שנעשה, דוגמה אום אל פחם שיש כל שנה אותה בעיה של סחף עם מים שעולים לכבישים, חוסמים את הכבישים, אותו דבר העיר קלנסואה, אותה בעיה

אבראהים חג'אזי:  שתי הערים עם טופוגרפיה שונה לגמרי, אחת הררית, כמו אום אל פחם, ואחת שטוחה, כמו קלנסואה

אבראהים חג'אזי:       מטרת המחקר שלנו לפתור את הבעיה הזאת, לתת מענה הולם ולא רק לפתור את הבעיה, נגר מים במטראז' ונשאב, זו המטרה שלנו, כלומר לאגור את המים בצורה יעילה ביותר וזולה ביותר

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מפתחים טכנולוגיה חדשה כרגע, ד"ר מחאזנה ידבר על זה, על מנת לאפשר קליטה לנגר ולהשתמש בה אחר כך לצרכים לגנים ולחקלאות

איימן עודה: אום אל פחם היא הררית ביותר וקלנסואה שטוחה ביותר

איימן עודה:  למעט הנגב, להוציא את רהט קלנסואה השטוחה ביותר

אבראהים חג'אזי: השטוחה ביותר והיא ממש סובלת מאוד קשה מנגר

אבראהים חג'אזי:  הפרויקט הזה במימון של החקלאות ורשות המים ואנחנו שמחים בזה ויציג את זה מחאזנה בקצרה

אבראהים חג'אזי:       Social and education studies, יש לנו פרויקטים מאוד חשובים ובוצעו כאן פרויקטים חשובים למרות, ואני אגיד את זה פתוח על השולחן, שאנחנו ממעיטים ללכת לכיוון הזה בגלל המתווה החדש

אבראהים חג'אזי:  המתווה החדש שאומר להביא תוצר, אתה צריך להביא תוצר בעל ערך כלכלי, זה אחד מהדברים החשובים

אבראהים חג'אזי:  נושאים בתחום מדעי החברה וחינוך, שתרומתם היא תרומה אכן חשובה, זה נותן מענה לחברה, זה נותן מענה לנושאים חשובים, כמו עוני, כמו אבטלה, כמו אלימות, כמו חינוך, אלו דברים מאוד חשובים, אין הרבה פרויקטורים שמתחרים עליהם וגם האימפקט שלהם, האימפקט המנטלי מאוד חזק, אבל האימפקט הכלכלי והטכנולוגי מאוד חלש

אבראהים חג'אזי:  לכן אנחנו ממעיטים בכיוון הזה ומקווה שניתן לזה פתרון ומענה

אבראהים חג'אזי:      בנושא פיתוח טכנולוגי, הקמנו חברת יישום שקוראים לה הינו-וואדי, החברה הזו, המטרה שלה לממש את הטכנולוגיה שמתפתחת במרכז ולייצר מזה ערך כלכלי לאזור

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מדברים פה כרגע על ארבע חברות שקיימות, אנחנו מקווים שיהיו עוד חברות סטרטאפ

אבראהים חג'אזי:       אני רוצה לחדד פה נקודה, נושא חברות הסטרטאפ בחברה הערבית, זה לא הרצליה ולא פתח תקווה ולא תל אביב

אבראהים חג'אזי:  אם אתה רוצה להיתקל באיש שעשה סטרטאפ אתה צריך לחפש באזור בפינצטה בשביל למצוא משהו כזה

אבראהים חג'אזי:  תלמיד לא נתקל באנשים שעשו סטרטאפ, תרבות הסטרטאפ חסרה

אבראהים חג'אזי:  לכן בנינו רשות חדשנות בשביל להקים מרכז יזמות שהוא מרכז יזמות חינוכי שיחשוף את כל נושא ההייטק ונושא הסטרטאפ וכדומה לתלמידים שלנו על מנת לאפשר להם להיחשף

אבראהים חג'אזי:  זה דבר חשוב מאוד כי זה העתיד, זה הטכנולוגיה שאנחנו שוקדים להתחבר אליה

אבראהים חג'אזי:  הינו-וואדי היא חברת יישום שצריכה להוות מודל לחברה כאן

אבראהים חג'אזי:  אני מאוד מאוד מקווה שאנחנו נצליח לעשות חברות טובות שיעשו אקזיטים והאנשים ישמעו על זה, ילמדו מזה ויגיעו לכאן להתייעץ

אבראהים חג'אזי:       בנושא הזה אני רוצה להתייחס לנקודה חשובה מאוד בנושא התכנית האסטרטגית, היות שגם שותפינו במשרד המדע נמצאים כאן, ולהגיד דבר חשוב מאוד

אבראהים חג'אזי:  המטרה שלנו בתכנית האסטרטגית זה קודם כל לעשות ניתוח לאזור כולו, מה התעשייה תהיה, איזה תעשיות, מה האתגרים שלהם, למה הם חותרים, איזה בעיות סביבתיות קיימות שאנחנו נוכל לעזור בפתרון שלהם

אבראהים חג'אזי:  הניתוח הזה חשוב מאוד, לאחר מכן, וזה נקודה חשובה, אנחנו מזמינים את התעשיינים לכנס פה לדון איתם ביחד איך המחקר והפיתוח יכול לתרום ולתת מענה לחלק מהצרכים שלנו

אבראהים חג'אזי:  זו נקודה חשובה מאוד ואנחנו נתחיל בתכנית האסטרטגית שאנחנו רוצים להתחיל בה

אבראהים חג'אזי:       נושא מעורבות חברתית

אבראהים חג'אזי:  מדברים חינוך, על גן המדע, אנחנו מנסים כמה שאפשר לפתח גן מדע שייתן מענה לצרכי התלמידים ולצרכי המורים

אבראהים חג'אזי:  אני מבקש לציין כאן שיש לנו שיתוף פעולה מאוד פורה עם מכון דוידסון ומכון וייצמן, הם שותפים שלנו, עוזרים לנו

אבראהים חג'אזי:  אחד הדברים החשובים שהם עוזרים לנו, הם שולחים לנו את תכניות הלימוד שלהם, אנחנו לומדים אותן ומתעשרים מהניסיון העשיר שלהם שם במקום החשוב ביותר בארץ, ללמוד מהם

אבראהים חג'אזי:       כל נושא היזמות, עשינו שני דברים

אבראהים חג'אזי:  פרויקט ראשון הוא בשיתוף פעולה עם קרן רוטשילד, פרויקט בשביל לקיים יזמוּת ויזמים קיימים בשביל לתת להם את המענה שהם צריכים, ידע בסיסי של הקמת חברת סטרטאפ, איך מקימים, איך ניגשים למשקיעים, איך אפשר לחבר בין משקיעים ליזמים וכל זה

אבראהים חג'אזי:  הקמנו את הפרויקט הזה בתקציב של ארבעה מיליון שקל כאשר המו"פ משתתף ברבע ממנו

אבראהים חג'אזי:  התחלנו את הפרויקט בצורה יפה מאוד

אבראהים חג'אזי:       לצערי הרב בגלל קונפליקט נורא טריוויאלי ופשוט של עניין ניהולי הפרויקט נעצר אחרי שנתיים

אבראהים חג'אזי:  לכן אנחנו פנינו לרשות החדשנות, יצא קול קורא ברשות החדשנות להקמת מרכזי יזמות וניגשנו לתכנית הזאת

אבראהים חג'אזי:  השקענו לפחות שישה חודשי עבודה בשביל לבנות קונסורציום להרים את הפרויקט הזה, התנאים שדרשו רשות החדשנות הם גם לא פשוטים, בעיקר גיוס כספים וכדומה

אבראהים חג'אזי:  לצערי הרב אנחנו קיבלנו מספר 4, לא זכינו, זכו שלושה מרכזים

איימן עודה: שלום, ראש המועצה המקומית, פארס בדחי, ונדיר זחאלקה, ממלא המקום, אהלן וסהלן

אבראהים חג'אזי: אני גם רוצה להגיד ברוכים הבאים

אבראהים חג'אזי:  מה שהוא עשה כאן בתקופה שלו, יפה

איימן עודה: ממש, הרבה הערכה

איימן עודה:  ממש ממש

אבראהים חג'אזי: אז אנחנו מדברים על הפעילות החברתית שלנו

אבראהים חג'אזי:  אחד הנושאים החשובים, גם אנחנו מפתחים פה יחידה שהיא מתעסקת בדיגיטל, אנחנו מדברים על שימור מורשת, דרך תוכנה של תלת ממד, עושים ריכוז למבנים, לטכנולוגיות וכדומה על מנת להמחיש

אבראהים חג'אזי:  הטכנולוגיה הזאת, אני משתמש בה לפרויקט שלי, שאני עושה פה בפרויקט האנרגיה הסולרית, אנחנו לוקחים חממות, בונים מודלים בצורת סימולציות, מכניסים את הטכנולוגיה של הפאנלים וה-responsive system, והוא ממחיש את זה בצורה מיטבית

אבראהים חג'אזי:  כשאתה בא ומסתכל, אתה יכול לשים את המשקפיים ולנוע בתוך החממה ובתוך הבית, כאילו אתה חי פה וזה דבר חשוב מאוד

אבראהים חג'אזי:       פרויקטים סביבתיים

אבראהים חג'אזי:  אנחנו עוסקים בפרויקטים סביבתיים והם חשובים מאוד בעיקר בשיתוף פעולה עם רשויות מקומיות ואני שמח מאוד שנמצא כאן ראש הרשות

אבראהים חג'אזי:  אנחנו זכינו בפרויקט מטעם משרד הגנת הסביבה, פרויקט בתחום ניקיון המרחב הציבורי בשלוש ערים, אום אל פחם, בסמה וכפר קרע בעיקר

אבראהים חג'אזי:  הפרויקט הזה הוא פרויקט חשוב בשביל לעשות עיר נקייה, לתרום לניקיון המרחב הציבורי

אבראהים חג'אזי:  אנחנו בונים, ועל זה תדבר הגב' אלחאן

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מציעים פתרונות, לא רק פתרונות פיזיים אלא גם דיאלוג בתוך החברה בנושא ניקיון המרחב הציבורי

אבראהים חג'אזי:      עשינו בשנה קודמת סקר בארבע ערים, בדקנו מה הפסולת הקיימת בשטח פתוח, אספנו נתונים ועשינו את תוצאות הסקר שאנחנו ניתן למשרד להגנת הסביבה ומזה נבע הפרויקט הזה של המרחב הציבורי

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מדברים פה על תקציב של 840,000 שקל בשלוש רשויות

אבראהים חג'אזי:       במרכז הזה מתקיימים הרבה כנסים אזוריים, לא international conferences

אבראהים חג'אזי:  אנחנו שוקדים השנה לעשות גם international conference, אנחנו היינו שותפים בכנס מיגל לאנרגיה, לד"ר אסתר הייתה הרצאה, שותפים שלנו בוולקני, גם היו להם הרצאות שם, וכרגיל יש הרבה שיתופי פעולה

אבראהים חג'אזי:       אני רוצה לחדד את אחד הדברים החשובים שהיה פה, כנס להורים של ילדים סכרתיים, סכרת טייפ 1

אבראהים חג'אזי:  המטרה של הכנס הזה הייתה להדריך את ההורים איך להתנהל עם ילד בן 3 או בן 4 שיש לו סכרת נעורים

אבראהים חג'אזי:  עשינו פעילות גם סדנת פעילות לילדים

אבראהים חג'אזי:  היו פה כ-60 ילדים בלי ההורים שלהם, יש לנו סרטים מאוד יפים, וההורים קיבלו הרצאות של הדרכה בטיפולים, הדרכה מבחינה משפטית ומבחינה כלכלית וכדומה, וזה היה אחד הדברים החשובים שקרו

אבראהים חג'אזי:       אנחנו נמצאים בשיתוף פעולה עם עוד גורם, עם ארגון שקוראים לו medical body, זה גוף של האזור כאן, של יהודים וערבים, שהקימו גוף רפואי במטרה לתת מענה לצרכים בריאותיים באזור, כלומר בריאות הציבור, לתת להם מענה

אבראהים חג'אזי:  הרשות המקומית בכפר קרע תומכת בצורה גורפת בפרויקט הזה

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מאוד מעריכים את זה

אבראהים חג'אזי:  רונן לא פה, יש חבורה של הרבה רופאים שנמצאים בפרויקט הזה ותורמים לו

אבראהים חג'אזי:       חברת טרייסולר היא חברת סטרטאפ של הפרויקט שאנחנו מקדמים בתחום אנרגיה סולרית

אבראהים חג'אזי:  זו הקבוצה שלנו, הצטרפו לקבוצה עוד שני אנשים חדשים עכשיו

אבראהים חג'אזי:  מטרת הטכנולוגיה הזאת היא לעשות טכנולוגיה רספונסיבית שתענה על צרכי הצמח

אבראהים חג'אזי:  כלומר אם נכנס אור לחממה, אנחנו ניקח ממנו חלק בצורה שלא תשפיע על הצמח

אבראהים חג'אזי:  כלומר כשיש צורך ביותר כוח היא נפתחת, כשיש צורך בפחות אור ויותר חום, יש פרמטרים שאנחנו שולטים בהם באמצעות סנסורים שאנחנו מכניסים בתוך החממה, ואתם תראו את זה

אבראהים חג'אזי:  הדבר הזה, יש לו תוצאות כל כך טובות שאנחנו משיגים יותר פרי ויותר אנרגיה

אבראהים חג'אזי:  זה דבר מאוד מאוד כלכלי

אבראהים חג'אזי:      אנחנו רוצים להקים בעוד ארבעה חודשים חמש מערכות, שתי מערכות בגרמניה, אחת אצל חקלאי מאוניברסיטת פוטסדאם מברלין, מקימים מערכת שם

אבראהים חג'אזי:  מקימים מערכת בתור וולגטה של אוניברסיטת רומא, מקימים שתי מערכות ביוון, בתסליה ובאתונה, אלה המערכות שלנו שיעבדו שם והם יהיו מודל לחקלאים

אבראהים חג'אזי:  יש לנו עוד חקלאי איטלקי, מרקו, שהוא חקלאי מאוד גדול והוא נמצא בתוך ארגון החקלאים איטלקי

אבראהים חג'אזי:  אנחנו רואים שיש פוטנציאל כלכלי אדיר באיטליה היות שבאיטליה יש 600,000 דונם חקלאות של חממות

אבראהים חג'אזי:  זה פוטנציאל אדיר שיאפשר לנו לחדור לשוק מאוד טוב

אבראהים חג'אזי:  בספרד יש לנו כמיליון דונם חממות, אנחנו רוצים לקחת חלק בשוק הזה, לחדור אליו ולקדם טכנולוגיה שם

אבראהים חג'אזי:       מבחינה מעשית אנחנו מציגים טכנולוגיה יותר זולה שמשתמשת בקונסטרוקציה של חממה, היא יותר זולה, היא יותר יעילה והיא גם מחזקת את החקלאים בהכנסות שלהם

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מסתכלים היום, מחירי האנרגיה באירופה עולים בצורה דרסטית, חזקה מאוד, ורק הם החקלאים, למשל בחממות הידרו שצורכות הרבה אנרגיה, אם הם יכסו את הצורך שלהם המערכת שלנו תחזיר את עצמה בתוך שלוש שנים

אבראהים חג'אזי:  היא תעבוד 20 שנה והיא תחזיר את עצמה בתוך שלוש שנים

אבראהים חג'אזי:  זה דבר מאוד מאוד כלכלי ואנחנו רואים שוק טוב מאוד

אבראהים חג'אזי:  זו חברה שהמו"פ הקים, צוותי החוקרים במו"פ הקימו, זה משהו שאנחנו מאוד מתגאים בו

הדסה גטשטיין: זו חברה עם מוצר שאתם כבר משווקים?      

אבראהים חג'אזי: אנחנו צריכים עכשיו הורייזן בשביל לעשות אופטימיזציה למוצר ולהתאים אותו

אבראהים חג'אזי:  אנחנו לוקחים אזור כמו הולנד, כמו גרמניה, שהוא קר יחסית, לכן אנחנו שם מעשירים את החממה ב-CO2, זה טוב מאוד כי אנחנו מפחיתים CO2 בעולם, זה תורם מבחינה סביבתית, CO2 לוקח את צמח, מייצר יותר מזון ואז מייצרים יותר חשמל

הדסה גטשטיין: לא, השאלה האם יש כבר מוצר

אבראהים חג'אזי: קיים, את תראי אותו עכשיו

אבראהים חג'אזי:  הוא קיים ועובד ואנחנו - - -     

הדסה גטשטיין: זאת אומרת אפשר להביא לכם לקוחות לפה?      

אבראהים חג'אזי: אנחנו מוכנים בכל רגע

אבראהים חג'אזי:  זה הצוות של הפרויקט

אבראהים חג'אזי:  מייק, רונן, אסתר ואנוכי ויש לנו צוות העוזרים שלנו במרכז הזה

אבראהים חג'אזי:  זה חלק מהחממות, זה חלק מהטכנולוגיה

אבראהים חג'אזי:       אלו שתי טכנולוגיות, טכנולוגיה של סולרים אורגניים שהם עשויים מפלסטיק

אבראהים חג'אזי:  המטרה שלנו שנייצר בעתיד עם חברת גניגר פאנלים משולבים בתוך הפלסטיק

אבראהים חג'אזי:  אם נצליח לעשות פאנלים משולבים בתוך פלסטיק חממות אנחנו מדברים על מיליוני מטר רבוע של חממות בכל מקום בעולם, בחממות שיש בהן אנרגיה מייצרת אנרגיה

אבראהים חג'אזי:  תכלס זה מקום לייצור אנרגיה ממש בענק, כמויות אדירות

אבראהים חג'אזי:  בארץ יש 100,000 דונם חממות, אם נשתמש ב-100,000 דונם חממות אנחנו לא צריכים תחנת כוח חדרה ולא תחנת כוח אשקלון, לדוגמה

אבראהים חג'אזי:  זה מודל, על זה תדבר אסתר בקצרה

אבראהים חג'אזי:       זה חברת - - - שד"ר מוחמד יחיא עם הצוות שלו

אבראהים חג'אזי:  זה זכה ברשות החדשנות

אבראהים חג'אזי:  זה יורינטור, זה דיווייס ששולט ב - - - לאנשים שיש להם בעיה

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מדברים על 150 מיליון אנשים שמשתמשים בקטטר

אבראהים חג'אזי:  קוראים לזה יורינטור, השימוש בקטטר היום, זה ממש פרויקט של מדיקל דיווייס שמאוד מבטיח

אבראהים חג'אזי:  יש לנו צוות מקצועי מאוד מוביל ואנחנו מאחלים להם הצלחה גדולה

אבראהים חג'אזי:       חברת אגרורים, חברה שעוסקת בתחום הננו קפסולציה, על זה תדבר גב' רזן יונס

אבראהים חג'אזי:  זה פרויקט שזכה בתמיכת משרד המדע קודם כל בהתחלה, אחר כך עבר לרשות החדשנות על מנת לפתח את המוצר שלנו, זכה ברשות החדשנות בתמיכה מאוד חזקה

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מדברים על תקציבים, כרגע היה צורך לגייס עד שמונה-תשעה מיליון ₪, אני לא יודע, משהו כזה, עוד מעט נדבר על זה בקצרה

אבראהים חג'אזי:  המטרה בפרויקט הזה היא לתת מענה לבעיות חקלאיות של מזיקים חקלאיים

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מדברים על שימוש בפירומונים, עושים קפסולציה לפירומונים שהם יכולים לעשות משיכה לזבובי זית וזבובי פירות וכל זבובי הים התיכון ולפתור את הבעיה סוף כל סוף

אבראהים חג'אזי:       חברת - - - שהיא עדיין חברה בתחילת דרכה, חברה שמשתמשת בצ'פרונים, זה סוג חלבונים שאנחנו משתמשים בהם לטיפול בכנימת עש הטבק של ד"ר שקייה בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב ועם חברת גדות ביחד

אבראהים חג'אזי:  זה בגדול

אבראהים חג'אזי:      זה הפרויקט שדיברנו עליו, קריאה ממוחשבת למסמכים היסטוריים

אבראהים חג'אזי:  אם תסתכלו, הדברים מורכבים לקרוא בצורה כזאת

אבראהים חג'אזי:  כזה יש מיליוני ספרים שאנחנו לא יודעים את התוכן שלהם, לא יודעים מה בתוכם

אבראהים חג'אזי:  בזמן שאנחנו נוכל להפעיל את התוכנה שלנו, זה דבר שיפתח לנו הרבה אופקים חדשים

אבראהים חג'אזי:  אפשר לדעת את זה ואפשר באמת לתת מענה לצרכים מאוד גדולים

אבראהים חג'אזי:  זו התוכנה שמתעסק בה ד"ר סעאבנה, הוא יסביר על זה בקצרה אחר כך, איך לוקחים, איך רואים, איך מזהים אם זה ר' או ד' או ת', זה דבר לא טריוויאלי, בעיקר שזה גם עתיק וישן

איימן עודה: אני שמעתי על זה פעם ועכשיו עוד הפעם, אולי בגלל שהנטייה שלי היא יותר למדעי הרוח והחברה, יותר מאשר מדעים מדויקים, לא כמוכם, לכן זה ממש נגע לי

איימן עודה:  הרבה הערכה

ראיד סעאבנה: זה בדיוק התשובה למה ששאלת

ראיד סעאבנה:  ראית את ההבדל בין כתב מודרני לבין - - -     

איימן עודה: הערבים מתקופת בית אומיה עד אמצע תקופת העבאסים היו ממש מקור ההשראה התרבותי העולמי והרבה מאוד ספרים נשארו על המדפים

איימן עודה:  אין אחד בכל העולם הערבי שמוצא אותם ועושה מהם משהו שהוא קריא

איימן עודה:  מה שאתם עושים זה דבר נהדר, הרבה הערכה

אבראהים חג'אזי: נגר מים

אבראהים חג'אזי:  דיברתי על זה בקצרה

אבראהים חג'אזי:  חשוב לנו להיות הדוקים בשיתופי פעולה עם הרשויות המקומיות, חשוב לנו מאוד לתת מענה לצרכים שלהם

אבראהים חג'אזי:  זו דוגמה של קלנסואה ואום אל פחם, איך אפשר לראות מזהמים בתוך המים

אבראהים חג'אזי:  איזה מזהמים נכנסים לתוך המים שנכנסים למי תהום ואיך אפשר לתת להם מענה

אבראהים חג'אזי:      גם בסביבה מעגלית

אבראהים חג'אזי:  סביבה מעגלית זה נושא מאוד אקטואלי היום

אבראהים חג'אזי:  היה קול קורא במשרד להגנת הסביבה, קול קורא גדול, אנחנו בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב, נכנסנו לקול קורא על מנת לתת מענה לצרכי הסביבה המעגלית או לפסולת ברהט שקיימת

אבראהים חג'אזי:  אנחנו הולכים לעשות בקרוב מאוד עם - - - הולכים לעשות סקירה לכל המזבלות הפיראטיות בכפר קרע, לעשות להם מפה, שאתה יכול להגיד בדיוק, הנה יש אחד פה, יש אחד פה, כמות הזבל שנמצאת וסוג הזבל שנמצא

אבראהים חג'אזי:  כך אפשר לעשות מיון, אפשר לעשות עבודה איך אפשר להתנהל עם האשפה

קריאה: זה חלק מהסקר שאנחנו עושים עכשיו

אבראהים חג'אזי: זה חלק מהסקר שאנחנו עושים ואנחנו נרחיב את זה יותר על מנת לתת מענה לסוגים, לכמויות, מה התוכן של האשפה ולתת להם פתרון

אבראהים חג'אזי:  זה נושא מאוד אקטואלי

אבראהים חג'אזי:       מעורבות חברתית

אבראהים חג'אזי:  אנחנו מדברים על פרויקט מאוד חשוב שזכינו ברשות החדשנות, פרויקט של הכשרה מקצועית לאקדמאים בתחום ההייטק

אבראהים חג'אזי:  כרגע מעורבים בפרויקט 40 סטודנטים שכולם סיימו תואר אקדמי או מכללות להכשרת מורים או מתחומים אחרים שהם לא מצליחים להתחבר לעבודה, לתעשייה

אבראהים חג'אזי:  המטרה של הפרויקט הזה לחבר את האנשים האלה לחברות הייטק ולהחזיר אותם למעגל העבודה

אבראהים חג'אזי:       קליקה זה פרויקט שאנחנו עשינו לפני שנה בשיתוף פעולה עם הרשות המקומית

אבראהים חג'אזי:  זה ההאב שבתמיכת רשות הנגב והגליל שאנחנו מקדמים אותו כאן

אבראהים חג'אזי:  אנחנו השנה, עוד כמה חודשים, נסיים אותו לגמרי, יהיו חדרים

אבראהים חג'אזי:  למעלה אתם תראו חדרים פתוחים, מעבדות, הספייס שצריך לעשות אותו, למרות שעדיין לא קיבלנו כסף או מעט כסף על זה, נקווה שנצליח

אבראהים חג'אזי:  וזה הפרויקט לקידום יזמות בקרב יזמים צעירים

אבראהים חג'אזי:       גן המדע, בקצרה

אבראהים חג'אזי:  זה הכתר שלנו

אבראהים חג'אזי:  אנחנו חושבים שזה המקום הנפלא שמגיעים אליו תלמידים, לא רק תלמידים קטנים, גם בתיכון שבאים לעשות עבודות חקר, חמש יחידות או שלוש יחידות, ביוטק - - - חסר לנו כי המשאבים מוגבלים אצלנו

אבראהים חג'אזי:  פונים אלינו כל כך הרבה אנשים שאי אפשר לקלוט את כולם, לכן אנחנו משתדלים לעשות כמיטב יכולתנו לתת מענה לצרכי הקהילה

אבראהים חג'אזי:  הייתי מאוד מאוד שמח אם משרד המדע יוכל לשבת עם משרד החינוך ולאפשר לנו לקחת – המו"פ הוא לא רק איש, הוא לא רק חוקר, הם מתייחסים אלינו כחוקר, אני רוצה שיתייחסו אלינו כמרכז, כי אני בתור חוקר יכול לקחת רק שני תלמידים לעבודת חקר, לא יותר, הייתי מקווה שיאפשרו לנו בתור מרכז לקחת יותר תלמידים כי יש הרבה צורך

אבראהים חג'אזי:  זה חשוב מאוד

אבראהים חג'אזי:  זה לא ברמה האישית, אלא ברמה של מרכז שיכול לתת מענה לצרכי החברה

אבראהים חג'אזי:       תודה רבה לכם

אבראהים חג'אזי:  אני מבקש להתייחס לשתי נקודות חשובות ובזה אני מסיים

אבראהים חג'אזי:  גב' לוי, המדענית הראשית של משרד החקלאות, ביקרה אותנו כאן

אבראהים חג'אזי:  היה לנו שיח טוב ויפה איתה

אבראהים חג'אזי:  חבר הכנסת עודה, גב' לוי הציעה הצעה מאוד עניינית, היא לקחה תקציב מ-550, הקצתה אותו לקול קורא ייעודי למו"פים אזוריים ערביים, שני המו"פים האזוריים, בתחום החקלאות, תחום הזיתים ותחום הצאן

אבראהים חג'אזי:  היום הדד ליין להגיש להם וזה דבר שמחזק את התשתית המו"פית, מחזק את הצרכים האמיתיים של המו"פ ובו זמנית נותן מענה לצרכי הקהילה

אבראהים חג'אזי:  מדברים על שני נושאים מאוד חשובים

איימן עודה: כשמדובר על צאן אני חושב שמצבנו לא טוב

אבראהים חג'אזי: לא טוב, אבל הוא בסדר

אבראהים חג'אזי:  צריך לקדם, זה נושא שצריך לחקור אותו, זה נושא שצריך ללמוד אותו טוב ולשבת עם מגדלי הצאן לשמוע מה הם אומרים

איימן עודה: כי הצעת החוק היחידה שעברה לג'מאל זחאלקה זה הצאן

קריאה: המדענית הראשית הוציאה את הקול קורא הזה, ייעודי ספציפי לחברה הערבית כדי שיחקרו את זה

אבראהים חג'אזי: אני חושב שבתקציב 550 שבזמנו אנחנו במו"פ התעקשנו שיתחיל מחקר בתוך התקציב הזה ואכן הגב' עכשיו רק שקדה ועבדה על זה והצליחה להביא תקציב מ-550 למחקר ופיתוח, בכלל לטכנולוגיה ומדע בתוך החברה הערבית על מנת לסגור פערים וכדומה

אבראהים חג'אזי:  כרגע התקציב הזה עדיין לא מומש, תקוותנו שנוכל לממש את התקציב הזה, תקוותנו שהמו"פים יזכו בחלק מהתקציב הזה, או בצורת קולות קוראים או בצורת - - -     

איימן עודה: אני חושב שזו נקודה, אחרי ההסבר שלך, את זה איך אפשר לקבל בזה ביחד? יש לכם נייר עמדה?      

אבראהים חג'אזי: אנחנו הגשנו תכנית אסטרטגית, תכנית חומש, של חמש שנים, לגב' רינת שפרן ולמשרד לשוויון חברתי

איימן עודה: אני רוצה את זה בשביל לעקוב

אבראהים חג'אזי: התכנית היא איך אפשר למנף את המו"פ ולממש את הפוטנציאל הקיים

אבראהים חג'אזי:  יש לנו פוטנציאל מאוד גדול, רוצים לממש אותו, ויש תכנית מאוד ברורה וטובה איך אפשר שנה אחרי שנה, תקציב די מפורט, איך אפשר למנף פה את העשייה המדעית והמחקרית גם על מנת לתרום לחברה שלנו

אבראהים חג'אזי:  זה מה שקיים ואני אשלח לך בכיף ונדון בזה

אבראהים חג'אזי:  אני קטונתי מלתת תשובות טובות לצורך הזה, אני ממש קטונתי, יש משפטנים, יש רואי חשבון, יש אנשים שעוסקים בתחום, אני מאוד מקווה שהם ייתנו מענה ופתרון לבעיה הזאת

אבראהים חג'אזי:  זה חשוב מאוד

רייצ'ל סרפרז: אפשר להגיד כמה מילים?      

אבראהים חג'אזי: כן, בכיף, בכיף

איימן עודה: סליחה, ניתן לראש הרשות לברך, ואחר כך הרשויות המקצועיות

פארס בדחי: אדוני יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת איימן עודה, אנחנו שמחים שאתה יחד עם חברי ועדת המדע נמצאים אצלנו בכפר קרע

פארס בדחי:  אני הייתי באמצע פגישה, אבל היה חשוב לי לבוא ולפגוש אתכם

פארס בדחי:  תודה רבה על הביקור

פארס בדחי:       כמה מילים על היישוב כפר קרע

פארס בדחי:  היישוב כפר קרע מונה כ-22,000 תושבים וסימן ההיכר הבולט שלו בתוך החברה הערבית, זה יישוב של אקדמאים

פארס בדחי:  כמעט כל בית אב ביישוב כפר קרע, ואני לא אומר בהגזמה, תבדקו מה שאני אומר, יש יותר מאקדמאי או שניים בתוך כל בית אב

פארס בדחי:  רק עכשיו במבחני רפואה יש לנו 16 בוגרים שעברו את מבחן הרפואה ובסך הכול יש לנו קרוב ל-470 רופאים ביישוב כפר קרע, וחלק גדול מהם הם כבר אחרי התמחות

איימן עודה: אחרי עראבה?     

פארס בדחי: לא נכון, אנחנו מקום ראשון לפני עראבה ביחס למספר התושבים

פארס בדחי:  זה בסקר בטוח

פארס בדחי:  בעראבה מספר התושבים יותר גדול מכפר קרע, הם מגיעים ל-27,000 תושבים ובאופן יחסי היישוב כפר קרע מוביל מבחינת הרופאים

פארס בדחי:  הוא צפוני, בגלל זה הלב שלו קצת יותר צפונה

איימן עודה: לא, מבחינה גיאוגרפית אני יותר קרוב לכפר קרע, אבל אשתי מעראבה

פארס בדחי: אבל תגיד לחברי הוועדה שהיא עובדת בכפר קרע

פארס בדחי:  אז זה סימן ההיכר הבולט ביותר

פארס בדחי:  כמעט בכל תחום שאתם נוגעים בו בתחומים אקדמאיים יש נציגים של היישוב כפר קרע ואנחנו מתגאים מאוד בעניין הזה

פארס בדחי:       הרשות המקומית

פארס בדחי:  אני קדנציה ראשונה, שימשתי בעבר יועץ משפטי של רשות העתיקות, באתי לשליחות, אני לא אדם פוליטי, באתי מתחום העשייה במשרדי ממשלה אחרי כמה שנים והחלטתי שאני עושה שליחות ליישוב שלי ובאתי ואני בקדנציה ראשונה מכהן כראש הרשות

פארס בדחי:  במליאת המועצה 13 חברים ואני יושב ראש המועצה

פארס בדחי:       חשוב לי להדגיש בפניכם כמה דברים בקצרה

פארס בדחי:  מאז שנכנסתי הצבתי לעצמי שלושה יעדים

פארס בדחי:  היעד הראשון, השקעה במערכת החינוך

פארס בדחי:  זו ההשקעה הכי לא משתלמת פוליטית, אבל מנהיגות צריכה לסמן מטרות וללכת גם אם אתה לא קוצר פירות מחר בבוקר, כי זה לא כמו לעשות אספלט על כביש, לך תצטלם וכל היישוב מוחא לך כפיים

פארס בדחי:  ההשקעה באדם היא הדבר הנכון

פארס בדחי:  אם אתה רוצה לבנות חברה בריאה, נכונה, בריאה שמסתכלת קדימה, בריאה שמייצרת, אתה צריך להשקיע באדם והאדם נמצא בראש ובראשונה במערכת החינוך והנושא הזה מאוד חשוב לנו

פארס בדחי:       הדבר השני, אנחנו כחברה הערבית, כל מי שמכיר את החברה הערבית יודע שאחת הבעיות הכי קשות שיש בחברה הערבית זו סוגיית התכנון והבנייה

פארס בדחי:  כמעט רוב היישובים הערביים בלי תכניות מתאר, בלי תכניות מפורטות

פארס בדחי:  החברה הערבית סובלת מאוד מנושא של היתרי בנייה ובעקבות זה גם חשמל

פארס בדחי:  ביישוב כפר קרע 5,200 בתי אב, 2,500 מהם ללא חיבורי חשמל, הכול פיראטי

פארס בדחי:       אני לא אדבר בנושא של מדיניות ממשלה, מדיניות מדינת ישראל, בכל מה שקשור לאיך מתמודדים עם סוגיה כזאת, אבל אני חושב שלא אנושי להשאיר 2,500 בתי אב ללא חשמל

פארס בדחי:  חשמל זה אומר מקרר בתוך הבית, זה אומר חלב לילדים

פארס בדחי:  זכות בסיסית לאדם לחיות, הוא חייב להיות מחובר לחשמל, כמו לאוויר וכמו למים

פארס בדחי:  אבל נניח לסוגיות האלה

פארס בדחי:       אנחנו לקחנו את סוגיית התכנון והבנייה, הצבנו אותה כיעד מרכזי והתחלנו לקדם כי הבנו ואנחנו משוכנעים שכדי להסדיר את כל נושא הבנייה הלא מוסדרת ביישוב וגם לפתור את בעיית החשמל אתה צריך תכנון

פארס בדחי:  אבל תכנון לא רק לבעיות האלה

פארס בדחי:  אם אתה רוצה לבנות יישוב, להסתכל לעתיד לפיתוח של יישוב ואתה רוצה לבנות תכנית של פתרון ניקוז כללי, תחבורה, כמעט בכל תחום שאתה נוגע, סביבה, אתה חייב תכניות מאושרות

פארס בדחי:       כשנכנסתי לתפקיד מ-83' עד 2018 לא הייתה תכנית מפורטת אחת

פארס בדחי:  היום כשאני עומד ואני בא, עצרתי ישיבת עבודה עם מהנדסת המועצה והצוות שם, אני יכול להגיד לכם ש-90% מתחום השיפוט של כפר קרע נמצא בתכנון

פארס בדחי:  אין לזה תקדים בחברה הערבית

פארס בדחי:  אין לזה תקדים ואני אומר את זה בריש גלי ובראש מורם

פארס בדחי:  סוגיית התכנון גם היא סוגיה מאוד מאוד בעייתית בהיבט הפוליטי, למה? כי ברגע שאתה מתכנן אתה צריך גם לתת דעתך לנושא של הפרשות לצרכי ציבור ורוב הקרקעות שיש לנו בתוך היישוב הן קרקעות פרטיות

פארס בדחי:  לבוא ולדבר עם אנשים בשפה של הפרשה לצרכי ציבור, זה לא כל כך פשוט להתמודד עם אנשים, עם יישוב, ולדבר איתם בשפה של להפריד 40%-35% מהקרקע הפרטית שלהם לצרכי ציבור

פארס בדחי:  אבל עוד פעם, מנהיגות צריכה לקבל החלטות לא שיש עליהן הסכמה, היא צריכה לקבל החלטות אם היא מאמינה שזה הולך לקדם את היישוב ולבנות עתיד יותר טוב לבני המקום

פארס בדחי:       הדבר השלישי שהצבנו לעצמנו כיעד, איך משפרים את הקשר בין התושב לבין הרשות המקומית, איך השיח הזה צריך להיות שקוף יותר, ברור יותר

פארס בדחי:  אתה צריך לתת להם שירותים בצורה טובה יותר, לצורך זה הקמנו מוקד עירוני

פארס בדחי:  לקחנו את אתר האינטרנט של הרשות, שדרגנו אותו, הקמנו אפליקציה לתושב והתחלנו לדבר עם התושבים בשפה אחרת

פארס בדחי:  אם לפני עידן חמש שנים היו באים בחמש בבוקר להירשם לגן ילדים, היום אמא יושבת במשרד שלה על הכיסא, לוחצת על כפתור ורושמת את הילד לגן דרך אפליקציה, בלי להגיע ובלי תור ולתקשר עם ראש הרשות בכלל

פארס בדחי:  כל היישוב מחולק לאזורים וכל אחד רושם את הילד שלו באזור

פארס בדחי:  זו דוגמה פשוטה מאוד לדבר שכל כך הטריד

פארס בדחי:  מה שמובן בתוך החברה היהודית, מה שאני רוצה להגיד לכם זה שזה נחשב כמהפכה אצלנו כשאתה נוקט בצעדים כאלה

פארס בדחי:       יש לנו מערכת חינוך מפותחת

פארס בדחי:  אני יכול להגיד לכם שהיישוב כפר קרע, לפני שבוע ביקרו כאן ועדת השיפוט של משרד החינוך, הוא מועמד לפרס חינוך ארצי ברמה הארצית של המדינה

פארס בדחי:  הם ביקרו ויש לי ציפייה גדולה מאוד שכפר קרע יזכה בפרס חינוך ארצי

פארס בדחי:  זה גאווה, זה מקור גאווה ליישוב

פארס בדחי:       זה באופן כללי על היישוב ואני לא דיברתי על הרבה דברים, לא דיברתי על הטיילת, לא דיברתי על מרכז תרבות, על אולם הספורט שחנכנו לפני חודש בנוכחות מכבי תל אביב

פארס בדחי:  להביא את מכבי תל אביב לתוך יישוב ערבי, תאמינו לי, זו לא משימה פשוטה

פארס בדחי:  לא דיברתי על המגרשים שאנחנו פינינו אותם, על משחקיות

פארס בדחי:  היישוב כפר קרע הפך להיות יישוב אזורי, כמעט מכל היישובים באים אליו, באים לפארק העירוני, באים לטיילת, באים למערכת החינוך ללמוד אצלנו וזה מייצר לנו אתגרים חדשים בתור יישוב, בתור ההנהגה של היישוב, כי אנחנו צריכים גם לתת מענה לעניין הזה

פארס בדחי:       בגלל האזוריות אני עובר למו"פ וכאן, חבר הכנסת איימן, אני רוצה להגיד כמה מילים

פארס בדחי:  המו"פ הוא מקור גאווה של היישוב כפר קרע

פארס בדחי:  בחברה הערבית יש את המו"פ במשולש ויש את המו"פ של הגליל

פארס בדחי:  במו"פ המשולש אין דומה בחברה הערבית שקמים 20-15 דוקטורנטים אחרי שסיימו, רובם כבר דוקטורנטים, והם באים בבוקר כדי לעסוק במחקר

פארס בדחי:  אין לזה דומה בתוך החברה הערבית

פארס בדחי:  המרכז הזה שקיים בכפר קרע הוא מקור גאווה ליישוב

פארס בדחי:  אנחנו כרשות מקומית תומכים באופן חזק מאוד כי אנחנו מבינים שהעולם משתנה והמדע הופך להיות מרכזי בתוך החיים שלנו וזה אחד הדברים שמאפיינים את ההנהלה הנוכחית

פארס בדחי:  אנחנו לא חושבים על מחקר בבוקר, אנחנו חושבים רוחבי ואנחנו בונים תכניות אסטרטגיות לעתיד

פארס בדחי:       שמעתם את הסקירה של ד"ר אברהים וד"ר אברהים לא סקר את כל העשייה של המו"פ, ואני אומר לכם רק כששמעתי את הסקירה הקצרה שלו

פארס בדחי:  המקום הזה, היוזמות שהוא מקדם הן לא רק יביאו תועלת ליישוב כפר קרע ולחברה הערבית, אני מדבר ברמה של מדינת ישראל וברמה עולמית

פארס בדחי:  אם לפני שבועיים ביקרה אצלנו המשלחת האירופית כדי ללמוד מה נעשה בתוך המו"פ וללמוד על היוזמות, יש בזה אמירה מאוד ברורה

איימן עודה: יש ביקור שנתי לתלמידי התיכון?      

פארס בדחי: יש לנו שיתוף פעולה הדוק, פורה

פארס בדחי:  אני כראש רשות מנצל את הכישורים שקיימים כאן, לא מעט אני מעסיק אותם לטובת היישוב, אבל אני עכשיו מסתכל רוחבית ואני אומר לך, מה שקורה כאן הוא לא דבר מובן מאליו

פארס בדחי:  לא מובן מאליו בתוך החברה הערבית ובכלל ברמה של מדינת ישראל

פארס בדחי:  דוקטורנטים שבאים ועוסקים במחקר, אם לומדים כל מחקר בפני עצמו ומה תהיה תרומתו לבריאה בכלל, לעמים בעולם, אני אומר לך, זה יכול להיות מקור השראה וגאווה לחברה הערבית ואני חושב למדינת ישראל

פארס בדחי:       ואני אסיים בדבר של בקשה

פארס בדחי:  אנחנו שמחים על הביקור שלכם, אבל הביקור שלכם ייבחן עד כמה בסופו של יום זה יתורגם למעשה, ומעשה מבחינתנו זה היכולת של ועדת המדע לגייס ולתרום ולחזק את מרכז המו"פ

פארס בדחי:  אני מציע לוועדת המדע לקחת את מרכז המו"פ כפיילוט של הוועדה, לבוא לבנות תכנית אב יחד עם המנהיגים המקומיים שמובילים את המקום המפואר הזה ולבנות תכנית עבודה, לתת למקום הזה תקציבים כדי להמשיך ולתמוך במחקרים הקיימים

פארס בדחי:  ד"ר איימן, החברה הערבית תכיר לך תודה אם תצליח לעשות את זה

פארס בדחי:  אני אומר לכם, אנחנו שמחים שאתם פה

איימן עודה: אני עורך דין בקושי

פארס בדחי: אבל אני מאתגר את ידידי איימן עודה ואת חברי הוועדה

פארס בדחי:  אמרתי, אני שמח על הביקור שלכם, אבל אני אומר לכם, כראש רשות, בסופו של יום אני מסתכל על התוצאה, מבחן התוצאה הוא ביכולת שלכם לקבל החלטה שהמו"פ הוא פרויקט של ועדת המדע

פארס בדחי:  אין לכם דומה בחברה הערבית והסיכוי שלכם להרים דגל ולהגיד הצלחנו ותמכנו ועזרנו לחברה הערבית הוא במידת התמיכה וגיוס הכספים למו"פ

פארס בדחי:  זה אתגר שאני מבקש שתיקח אותו על עצמך יחד עם חברי הוועדה כי כולנו נזכור, ובזה אני אסיים, התוצר הסופי שייצא מכאן הוא למען האנושות ולא רק למען כפר קרע

פארס בדחי:       אני אשמח מאוד שרק לכפר קרע, אבל למען האנושות, תאמין לי, אם האיחוד האירופי הכיר בחשיבותו של מקום אין שום סיבה בעולם שוועדת המדע והיושב ראש וחברי הוועדה, והייתה לי שיחה עם השר אקוניס שביקר כאן והוא מכיר את המקום והוא ביקש לחזור ולבקר עוד פעם ושאל אותי: איך אני עוזר לכפר קרע? איך אני עוזר למו"פ, לקדם אותו? ואני מקווה שהוא יבקר אצלנו בקרוב, אבל אני שם את יהבי עליך, ד"ר איימן

פארס בדחי:  אתה היום יושב ראש הוועדה ואם תיקח את כפר קרע ותחליט שהוא פיילוט ותגבש יחד עם החברים כאן תכנית אסטרטגית איך לתמוך גם תקציבית וגם איך לחזק את הקשר של המו"פ עם המוסדות בתוך המדינה ומחוץ למדינה, הם כבר שם, רק צריך לגבות אותם ולדחוף אותם עוד יותר, אז נגיד שהצלחנו לעשות משהו לכפר קרע

פארס בדחי:       תודה רבה לכם על הביקור, יושב ראש איימן, אתגרתי אותך במשימה ובהצעה שאני מקווה שתיקח אותה בשתי ידיים

פארס בדחי:  אני אשמח שניפגש ונחגוג ביחד את גזירת הסרט של תכנית אסטרטגית למו"פ ותקציבים שיתמכו בהם

פארס בדחי:  תודה לכם וברוכים הבאים לכפר קרע

פארס בדחי:  תסלחו לי, אני חייב לצאת, אבל היה חשוב לי לבוא ולברך אתכם, לפגוש אתכם, יישר כוח

איימן עודה: בבקשה

רייצ'ל סרפרז: תודה רבה

רייצ'ל סרפרז:  אני רייצ'ל, אני ממשרד המדע, יש כאן את הדסה, שהיא ראש המטה של המנכ"ל, יש כאן את אלי שהוא מנהל תחום בכיר מדע וקהילה

רייצ'ל סרפרז:  קודם כל תודה רבה על האירוח ותודה רבה על הוועדה ולחברי הכנסת על ההזמנה להצטרף

רייצ'ל סרפרז:       רציתי רק להגיד שאנחנו מתרגשים כל פעם לשמוע על המחקר שלכם

רייצ'ל סרפרז:  חשוב לי גם לשתף עם כולם, למי שלא מכיר, משרד המדע תומך בשבעה מרכזי מו"פ אזוריים מדי שנה, בערך 40% מהתקציב השנתי שלהם מגיע ממשרד המדע, שזה בלי קשר לגרנטים, שמו"פ המשולש זוכה בהרבה גרנטים ואנחנו כל שנה מסתכלים על הביצועים של מו"פ משולש ורואים שיש להם ביצועים מאוד יפים, שיתופי פעולה בין-לאומיים מאוד מעניינים, זכייה בגרנטים כמו הורייזן ודברים כאלה שלא כולם זוכים בדברים מהסוג הזה

איימן עודה: כמה אתם משקיעים בשנה במו"פ כפר קרע?      

אבראהים חג'אזי: בשנה שעברה 2

אבראהים חג'אזי: 9 מיליון שקל, השנה 2

אבראהים חג'אזי: 6

אבראהים חג'אזי:  זה תלוי בהישגים של המרכז כי יש תחרות - - -     

רייצ'ל סרפרז: השנה, כמו שאמר המנכ"ל, יצאנו בקול קורא פיתוח כלכלי והמו"פ זכה ב-2

רייצ'ל סרפרז: 6 מיליון שקל, לצורך טיוב תשתיות, כוח אדם ומסוג זה

רייצ'ל סרפרז:  פלוס אנחנו הצענו, כולל מו"פ המשולש, ליווי של חברת ADO שיוכלו לעזור להם לגבש תכנית אסטרטגית וסקר של האקו סיסטם כאן האזורי

רייצ'ל סרפרז:       אני רוצה להגיד שאנחנו מאוד שמחים להיות כאן ומאוד גאים לתמוך במו"פ ואנחנו באמת רואים בכל הפרויקטים שלכם שההבנה של פיתוח כלכלי הוא מאוד חזק כאן, ואני לא חושבת שאפשר להגיד את זה בכל מקום ובכל גוף מחקר שמבין מאוד טוב את המשימה הזאת ומו"פ המשולש בהחלט מבין מאוד טוב איך לקחת את המחקר ולהפוך את זה למשהו שמועיל לחברה

רייצ'ל סרפרז:  תודה רבה

אבראהים חג'אזי: אנחנו מאוד מאוד מעריכים את תמיכת משרד המדע לאורך תקופה ארוכה מאוד

אבראהים חג'אזי:  זה לא יום ויומיים, תהליך ארוך מאוד

אבראהים חג'אזי:  אני יכול להגיד אחרי 20 שנה שהמחקר בכפר הוא מושג, המרכז חזק ועובד וימשיך לעבוד

אבראהים חג'אזי:  זה כבר מאחורינו וזה בזכות משרד המדע

אבראהים חג'אזי:  תמיכת המשרד המדע מהווה חלק ניכר בתקציב שלנו, אבל גם אנחנו זוכים בפרויקטים תחרותיים

אבראהים חג'אזי:  בשנת 2022 זכינו בשישה פרויקטים, זו פעם ראשונה בתולדות המרכז הזה, הגענו לתקציב של 21 מיליון שקל, שאף פעם לא היה דבר כזה, בעיקר בזכייה במחקרים תחרותיים בין-לאומיים

אבראהים חג'אזי:       יש תכנית חומש לחברה הערבית, לכבישים, לתשתיות וביוב, לכל מיני דברים, והמטרה שלי, והיה לי דיון על זה, היא איך אפשר לקחת מהתקציב הזה על מנת לחזק את המדע והטכנולוגיה, את הפיתוח המדעי בתוך החברה הערבית

אבראהים חג'אזי:  זה הנושא, איך אפשר לממש בכסף שנמצא, שאושר, איך אפשר לקחת חלק ממנו על מנת לחזק את התשתית כאן, על מנת לקלוט עוד חוקרים

אבראהים חג'אזי:  הרבה חוקרים רוצים להצטרף, צריך לקלוט אותם, פשוט מאוד, ולאפשר להם להצטרף לרכבת הזאת

אבראהים חג'אזי:  זו הנקודה החשובה

אבראהים חג'אזי:  יש אפשרויות שונות שדיברת עליהן, באמצעות קולות קוראים ייעודיים או כל מיני דברים אחרים

אבראהים חג'אזי:  אני חושב שפה צריך אנשים בעלי מקצוע בתחום הזה על מנת לבחון את הסוגיה הזאת

נדים גנאים: ברשותך, אני חייב לציין, לגבי עניין תקצוב המו"פים האזוריים, משרד החקלאות, על ידי לשכת המדענית הראשית מתקצב בשמונה מרכזי מחקר ופיתוח אזוריים בפריפריה

נדים גנאים:  המו"פ הזה לא נמנה על אחד משמונת המו"פים האלה, אלא השנה דווקא ייעדנו שני קולות קוראים ייעודיים למרכזי המחקר ופיתוח בחברה הערבית, למו"פ הזה ולמו"פ של הגליל, שני מיליון ושני מיליון בתחום הצאן ובתחום הזיתים

נדים גנאים:       אנחנו רואים חשיבות רבה מאוד לעשייה המחקרית שהמו"פ הזה מציג על ידי המחקרים שהוא מגיש והוא מגיש מחקרים לקולות הקוראים השונים שהמדענית הראשית מפרסמת

נדים גנאים:  אמנם לא זוכים, זה עניין של תחרות ושיפוט מאוד אגרסיבי, אבל אנחנו מברכים מאוד על העשייה המחקרית של המו"פ

אבראהים חג'אזי: תודה רבה

אבראהים חג'אזי:  המנהל המדעי, סוף סוף יש לנו מנהל מדעי, מוחמד עתאמנה, הוא היה הסטודנט הראשון במרכז הזה לפני הרבה שנים

מוחמד עתאמנה: העובד הראשון

אבראהים חג'אזי: הסטודנט הראשון, העובד הראשון, הוא ליווה את ד"ר עבד עתאמנה, והוא החליט ללכת לאקדמיה ולפני חצי שנה - - -     

מוחמד עתאמנה: שנה וחצי

אבראהים חג'אזי: שנה וחצי? סיימת כבר?      

מוחמד עתאמנה: כן

אבראהים חג'אזי: לפני שנה וחצי סיים את ה-PHD שלו באוניברסיטת תל אביב והוא עכשיו יוביל את המו"פ ברמה המדעית

אבראהים חג'אזי:  בבקשה, תציג, תודה רבה

מוחמד עתאמנה: שלום

מוחמד עתאמנה:  תודה על הדברים, אני פשוט נכנסתי לתפקיד, חדש, כמה חודשים

מוחמד עתאמנה:  איך שאברהים אמר, אני הייתי העובד הראשון במו"פ מאז הקמתו ב-99'-2000, הייתי עוזר מחקר ואז רק סיימתי את התואר הראשון באוניברסיטת תל אביב והתחלתי לעבוד פה בתור עוזר מחקר

מוחמד עתאמנה:  אחרי זה עשיתי את אחד הפרויקטים שעבדתי עליהם, הפכנו אותו למאסטר שלי ומאז התקדמתי במיקרוביולוגיה ואחרי זה עברתי לביוכימיה, סיימתי דוקטורט לפני שנה וחצי וחזרתי למו"פ המשולש

איימן עודה: במה סיימת?      

מוחמד עתאמנה: סיימתי ביוכימיה וביולוגיה מולקולרית

מוחמד עתאמנה:  אחרי זה חזרתי למו"פ המשולש בתור חוקר והיה מכרז למנהל מדעי וניגשתי והתקבלתי כמנהל מדעי ונכנסתי לתפקיד רק חדש

מוחמד עתאמנה:       אחרי הרבה זמן שאברהים מילא את התפקיד ועכשיו אני לוקח חלק מהתפקיד הזה, או לוקח את החלק המדעי של התפקיד, שזה הולך להיות מאוד מאתגר, ואני רואה בזה תפקיד מאוד מאוד מאתגר כי נכנסתי לתפקיד אחרי שהייתי מנותק מהמו"פ כל התקופה של הדוקטורט שלי וגם כשעבדתי בביוטק לפני זה, אז זה קצת קשה ואולי צריך לקחת זמן עד שאני אכנס לתפקיד, במיוחד שאנחנו יוצאים בתכנית אסטרטגית שעכשיו בונים אותה

מוחמד עתאמנה:  אז הכוונה שלנו לייעל את העבודה של המו"פ ולשמש כעובדים לחברה שלנו ולתעשייה שלנו, למנף ולשמש מקום למינוף התעשייה של האזור שלנו

מוחמד עתאמנה:       אני אדבר על הפרויקט שאני הולך לעשות פה, אני לא רק מנהל מדעי, אני גם חוקר, אז על מה שאני הולך לעבוד במו"פ

מוחמד עתאמנה:  העבודה שלי הולכת להיות בתחום הסרטן

מוחמד עתאמנה:  זה תחום של המשכיות ממה שעשיתי בדוקטורט שלי

מוחמד עתאמנה:  בדוקטורט שלי עבדתי על דלקות ועל מנגנונים של דלקת, עכשיו אני ממיר את זה לסרטן ולמחלות אימוניות באימונותרפי

מוחמד עתאמנה:  אימונותרפי זה טיפול במחלות בסרטן על ידי המערכת האימונית שלנו

מוחמד עתאמנה:       רק בקצרה, לפני כעשור חוקרים נתנו סמנים למחלת הסרטן, אחד הסמנים הכי חשובים בסיפור שם היה הדלקת

מוחמד עתאמנה:  סרטן יכול לגרום לדלקות ממושכות כל הזמן ואז חוץ מהמחלה של הסרטן יש לנו עוד תופעות שיכולות ל - - -     

איימן עודה: בתקופה הראשונה של הסרטן?      

מוחמד עתאמנה: כן, מהתחלה זה יכול להמשיך לעשות דלקות בגוף האדם

מוחמד עתאמנה:  סרטן יכול לעשות דלקות ודלקות יכולות לגרום לגרורות

קריאה: אתה אומר את זה בשביל זיהוי מוקדם?      

מוחמד עתאמנה: זה זיהוי מוקדם ומניעה, לא רק זיהוי

מוחמד עתאמנה:  מה שאנחנו הולכים לעשות זה לא רק זיהוי, אלא גם מניעה של המחלה, כי דלקת יכולה לגרום לתאי סרטן לעשות גרורות

מוחמד עתאמנה:  כיום ידוע שכמעט 90% מתמותה מסרטן זה בגלל הגרורות

מוחמד עתאמנה:  אם הסרטן היה עדיין במקום ואין לנו גרורות זה יכול בשלב מוקדם מאוד לרפא את הסרטן באופן מלא, אבל כשיש לנו גרורות זה אומר שהסרטן שלנו נד ומתפשט בכל הגוף וזה יכול ב-90% לגרום לתמותה

מוחמד עתאמנה:       המחקר שלי, שהתחלתי אותו בדוקטורט שלי, עבדתי על רצפטורים, על מקרופאג'ים, מקרופאג'ים זה תאים בולעניים שהם התאים הראשוניים שמגנים עלינו מפני כל מיני מחלות או כל מיני פתוגנים שנכנסים לגוף ומסתבר שאחד הרצפטורים שעבדתי עליו, שהוא רצפטור מאוד חשוב שקיים גם על המקרופאג'ים, יש לו ביטוי יתר בתאי סרטן

מוחמד עתאמנה:  ראו שעיכוב של הרצפטור הזה יכול למנוע את המחלה או התקדמות המחלה, כי הרצפטור הזה יכול לעשות עיכוב לניידות, הרצפטור הזה כשהוא מופעל הוא גורם לתאים לנדוד, הוא הטריגר שנותן לתאים לגדול

מוחמד עתאמנה:      אחת התרופות שמשתמשים בהם כיום לטיפול בסרטן, זה טקסון, פקליטקסל או טקסון

מוחמד עתאמנה:  טקסון תוקף את הרצפטור הזה, מגביל אותו, ואז הוא גורם לדלקת שיכולה כביכול לעכב, אבל מה היא עושה גם? הרצפטור הזה מפעיל מולקולות, משחרר מולקולות שאומרים שצריך להתנייד, לעשות נדידה של התא

קריאה: הוא גורם לו כמו לחלות בעצם

מוחמד עתאמנה: בדיוק, אז מצד אחד הוא הורג את התא, מצד שני הוא גורם לתא לנדוד

מוחמד עתאמנה:  בדוקטורט שלי מצאתי חומר, בשיתוף פעולה עם פרופ' רון בויטלר, חתן פרס נובל בתחום, שיכול לעכב את הרצפטור הזה בעכברים, אבל הוא מעכב אותו בבני אדם

מוחמד עתאמנה:  אז החומר הזה יכול להיקשר ואז הוא יכול לעכב את הפעילות של הרצפטור

מוחמד עתאמנה:  כל שרשרת האירועים שגורמת ליצירה של הרצפטורים האלה, של החומרים האלה, שגורמים לנדידה יכולה להיעצר וכך אני יכול למנוע נדידה של התאים

מוחמד עתאמנה:  זה פעם אחת

מוחמד עתאמנה:       ודבר אחר שאני הולך גם לעבוד עליו, זה לחפש את המולקולות האלה או את התרופות האלה מחיידקים

מוחמד עתאמנה:  למה חיידקים? כי חיידק הוא יצור מאוד חכם, למרות הוא פרימיטיבי אבל הוא מאוד חכם שהוא יכול לעשות תמרון למערכת האימונית שלנו, במיוחד כשהוא עושה ביופן

מוחמד עתאמנה:  כשהוא עושה ביופן הוא יכול לשחרר חומרים שהוא יכול לתמרן את המערכת האימונית שלנו ולגרום לה לדעוך, פשוט לא להגיב, זה אומר שהחומרים שהוא משחרר יכולים לעכב את התגובה הדלקתית ובכך החומרים האלה יכולים, יש להם סיכוי מאוד גבוה לעכב את הרצפטורים שיכולים לגרום לנדידה של התאים

מוחמד עתאמנה:  זה התחום השני שעובדים עליו

קריאה: לנדוד לאן?      

מוחמד עתאמנה: להתפשט בכל הגוף, גרורות

מוחמד עתאמנה:  אני מונע מהם ליצור גרורות, בכך אני בעצם עוצר את המחלה

קריאה: אתה מונע מהם לנדוד?     

מוחמד עתאמנה: לנדוד בתוך הגוף שלנו

קריאה: איפה עומד עכשיו המחקר הזה?      

מוחמד עתאמנה: מצאנו מולקולה שיכולה למנוע

מוחמד עתאמנה:  אני נכנסתי חדש למו"פ כחוקר, אנחנו עבדנו על זה בתור - - - עכשיו אני עובד על זה בתור anti cancer, כנגד סרטן, הגשתי שני קולות קוראים למשרד המדע, ה- proposal של הקול קורא הלאומי, והגשנו גם proposal לקול קורא הבין-לאומי צרפתי-ישראלי

אבראהים חג'אזי: תודה רבה, מוחמד

אבראהים חג'אזי:  אני מבקש מכל הנציגים להיצמד לחמש דקות

אבראהים חג'אזי:  ד"ר אסתר מג'דלי הצטרפה אלינו לפני ארבע שנים, היא דוקטור בתחום אנרגיה חלופית, היא הצטרפה לקבוצה שלי והיא מובילה את התחום שלנו בתחום אגרו-וולטאי ואנחנו זכינו בה

אבראהים חג'אזי:  אני מבקש רק לציין שאנחנו השנה הצלחנו לגייס שלושה חוקרים חדשים, מוחמד אחד מהם ועוד שניים חדשים, הם יציגו בפניכם בקצרה מה הם הולכים לעשות כאן

אבראהים חג'אזי:  בבקשה, אסתר

אבראהים חג'אזי:      המטרה היא להמשיך ולתת לצמח לגדול ולתת תפוקה חקלאית ולייצר חשמל בלי לפגוע בתפוקה החשמלית

אבראהים חג'אזי:  אנחנו רואים בפרויקט הזה פוטנציאל אדיר לפיתוח כלכלי ויש התעניינות מאוד מאוד רבה בשוק העולמי בפרויקט שלנו

אבראהים חג'אזי:  תודה רבה

קריאה: זה מתאים לכל סוגי הצמחים?      

אבראהים חג'אזי: לכל סוגי הצמחים

אבראהים חג'אזי:  אנחנו עושים עכשיו בשישה מקומות

איימן עודה: תחשבי על דיון בוועדה על זה, נזמין אותה

קריאה: לא, אני מתכוון אם יש לכם חוות

אבראהים חג'אזי: כן, אנחנו נלך לשם עכשיו, תראו את זה

אבראהים חג'אזי:  אני רוצה לציין שד"ר סעאבנה הוא אחד המקימים של המרכז הזה, הוא אבן יסוד ואבן דינמית מאוד לכל מה שנעשה כאן, גם המחקר שלו פורץ דרך, התמיכה הראשונה הייתה במשרד המדע, התחלנו את הבוסט הזה, אחר כך הוא זכה בתמיכה של המחקר הגרמני, של ה-BFG, בתקציב די יפה לאורך חמש שנים, פעולה עם אוניברסיטת בן גוריון

ראיד סעאבנה: אני אמשיך

ראיד סעאבנה:  תודה, אברהים, אני יכול לפרוש בשיא עכשיו אחרי כל מה שאמרת, אבל בכל זאת אני אגיד כמה מילים

ראיד סעאבנה:  בהמשך לשיח שהיה בינינו, חבר הכנסת איימן עודה, אני אתחיל בזה שאני אציג את התמונות הקשות שאנחנו אמורים לעבוד איתן, כי מצד אחד כולם יכולים להגיד, עם ההייפ המאוד רציני שיש לכל התחום הזה של machine learning, למידת מכונה, אנחנו יודעים שיש מערכות קריאה אוטומטית ואתה יכול לכתוב והמחשב יכול לקרוא ו-OCR וגם הג'אג'ה 53 החדש וכל הסיפור הזה

איימן עודה: זה או לכתוב ספרים

ראיד סעאבנה: כן, אני אדבר גם קצת על זה

ראיד סעאבנה:  זה נראה כאילו הבעיה היא פתירה, אבל לצערי הרב בין מה שאנחנו שומעים עליו בחדשות לבין - - -     

איימן עודה: לא, אני כועס ברמה האישית, לפני יומיים סיימתי ספר, אז עכשיו אני הבנתי שאפשר לכתוב ספר, עוד עשר שנים יכתבו ספר תוך - - -      

ראיד סעאבנה: אז אני אכעיס אותך עוד יותר

איילת חאקימיאן: יש לנו ישיבה על בינה מלאכותית עוד שבועיים, בדיוק על הדברים האלה

ראיד סעאבנה: אתה מדבר על הג'אג'ה 53, אני בכל זאת אתייחס לזה

ראיד סעאבנה:  אתה מדבר על איזה שהיא תוכנה שהיא אחת החדישות שיש היום, יותר מזו שיש לגוגל, הם עדיין לא הוציאו אותה, את הלנדא, אבל אתה מדבר על הג'אג'ה 53 ואני יכול להגיד שזה עדיין לוקה בחסר וזה עדיין לא הגרסה הסופית, אבל יכעיס אתכם יותר, שאם פעם חשבו שזה ב-2060, היום חושבים שב-2030 אנחנו נגיע לשלב כזה שתכתוב בדיוק כמו בני אדם ואז היא תתחיל לעבוד

ראיד סעאבנה:       אני יכול לדבר על ניסיון אישי שהיה לי עם סטודנטית שעבדתי איתה, שרצתה לכתוב תכנית ופנתה לג'אג'ה 53, ביקשה הצעה לתכנית, היא נתנה, לא הייתה טובה, ביקשה לשפר קצת ולשפר קצת, אחרי חצי שעה הייתה לה הצעה מסודרת של עשרה דפים, עובדת מצוין

ראיד סעאבנה:  אבל מצד שני זה לא אומר שכל הבעיות נפתרו עדיין, כי למשל משימות מאוד, אני לא אגיד פשוטות לבני אדם כי גם לבני אדם הן לא פשוטות, אבל משימות מורכבות מהסוג הזה לבני אדם שהם כן מסוגלים לעשות עדיין המחשב לא מסוגל לעשות

ראיד סעאבנה:      אנחנו מדברים על מסמכים שהם כתובים בשפות עתיקות, הרבה פעמים המסמכים האלה כתובים בערבית, בערבית בכתב יד, אפילו בעברית, גם בעברית ערבית, גם בערבית עברית, גם בארמית, בכל מיני שפות שונות, בדרך כלל לא שומרים על כל מיני כללים של כתיבה, למשל במסמכים מצד שמאל אתם יכולים לראות שפעם כתבו הורייזנטלי, פעם הם כתבו אנכי, פעם אופקי, מה שבא להם, הרבה פעמים אפילו בצורה של עיגול, למשל אם אני לא טועה בתמונה שאני אראה בהמשך הם אפילו כתבו ישירות על תמונה של סוס

ראיד סעאבנה:       בכל מקרה אנחנו צריכים לדעת להתעסק עם מסמכים מהסוג הזה, לדעת לקלוט מה שיש בתוך המסמכים הללו

ראיד סעאבנה:  קודם כל לדעת את מבנה הדף, לדעת את הכיוון של השורות, להוציא את השורות, להוציא את התמונות, להפריד את התמונות מהשורות ואז להתחיל בתוך השורות שאנחנו מוצאים לחפש את מילות המפתח שלנו כשהכוונה היא פשוט להחליף את כוח האדם בכוח מחשב

ראיד סעאבנה:       אני אתחיל מזה

ראיד סעאבנה:  אני ממש קפצתי לאמצע בגלל חוסר הזמן, אבל אני אתחיל ואני אגיד שכל הסיפור הזה התחיל מזה שאנחנו עמותה שעוסקת בחקר ההיסטוריה הערבית המדעית, אני וד"ר מוחמד פה, מהאנשים הראשונים שהתחילו להתעניין בזה, אנחנו באנו והסתכלנו וראינו שבעולם כיום יש קרוב ל-40 מיליון ספרים, דוקומנטים, שכתובים בשפה הערבית שנכתבו לאורך כ-1,400-1,200 שנים ובכל תחומי המדע, בכל תחומי הספרות והמדע וכך הלאה, וכשבאנו ובדקנו מה קורה עם המסמכים הללו, כמו שאתה אמרת, חבר הכנסת, מתברר שרק 5% מתוך אותם מסמכים עברו את התהליך המדעי של רביזיה ובדיקה

איימן עודה: מ-2,000-1,000

ראיד סעאבנה: 5% מכל ה-40 מיליון שיש, 11 מיליון ללא עותקים, 40 מיליון עם עותקים

איימן עודה: 1,200 ספרים אמרת, לא?      

ראיד סעאבנה: לא, ב-1,200 שנים כתבו קרוב ל-90 מיליון ספרים, ומה שנשאר מה-90 מיליון זה 11 מיליון

ראיד סעאבנה:  דרך אגב, למטרת השוואה, וזה אני יודע ממוחמד, כל המורשת המדעית היוונית היא 60,000 ספר

איימן עודה: לא, ערבית כמה?      

ראיד סעאבנה: ערבית זה 90 מיליון ומה שנותר ממנה זה 11 מיליון

ראיד סעאבנה:  זה בכל התחומים, גם כשאתה מדבר על מתמטיקה, רפואה, כל תחומי המדע

איימן עודה: 90 מיליון?      

ראיד סעאבנה: 90 מיליון מכתות, וכשאני מדבר על מכתות אני מדבר על משהו שיכול להיות איזה שהיא אנציקלופדיה, כמו זו של נפיס

מוחמד: זה קרה בהחלט, מר איימן עודה, שהמציאו שיטה פשוטה איך לייצר נייר

מוחמד:  זה אִפשר לכתוב הרבה ספרים, אני מניח שגם היוונים, אם היו מצליחים לייצר נייר פשוט ולא לעבוד עם הפפירוס המצרי היקר אז היו אולי כותבים גם מיליונים

מוחמד:  המהפכה, כמו היום, הדיגיטלית, יש מיליארדים של מיליארדים כתובים

מוחמד:  תעשיית הנייר אפשרה לכתוב את כל מה שרצו לכתוב, כי הנייר היה בזול

איימן עודה: אני חושב כמה ערבים היו בכלל וכמה אנשים היו כותבים וסופרים

מוחמד: זה לא הרבה

מוחמד:  אתה מדבר על האיסלם

מוחמד:  ערבית, שזה נכתב בשפה הערבית, זה כל העמים הפרסים, הטורקים, האפריקנים

הדסה גטשטיין: זה נראה לי מספר שהוא מעט מדי

הדסה גטשטיין:  אולי 90 מיליון ידועים ורשומים

הדסה גטשטיין:  יש הרבה יותר

ראיד סעאבנה: אני גם מאמין, בתקופה של 1,000 שנים

איימן עודה: הפגיעה העיקרית הייתה במה שקרה בבגדד, אחרי - - -     

ראיד סעאבנה: למשל המונגולים השמידו המון מהספרים, אבל לשמחתנו עדיין 11 מיליון שיש לנו זה ממש בתחומים רבים ומאוד מעניינים מהמדע וגם זה הבסיס של המדע המודרני, כל המדע המודרני במאות ה-15 וה-16, כל הרנסנס התחיל מזה שהוא לקח את כל המדעים הללו ועליהם הוא בנה את כל המדע החדש

ראיד סעאבנה:       הנקודה החשובה היא שבכדי לבדוק ולחקור את זה כמו שצריך, אני אמרתי את זה עוד בשיח הקודם שהיה לנו, עבודת מחקר שמנסה לקחת ספר ולחקור את המקורות שלו ומה כתוב שם וכך הלאה, זה נקרא בערבית תחקיק, או revision, עבודה של מאסטר או דוקטורט שיכולה לקחת שנתיים עד חמש שנים, תלוי בהיקף העבודה שיש שם, וזה גם הסיבה למה 400 שנה כל העולם הצליח לעשות revision לקרוב ל-5% בלבד

ראיד סעאבנה:      המחקר שלנו בא להחליף את כוח העבודה המאוד תובעני הזה כי אחרי שאנחנו בונים את המערכות הללו, אחד הדברים שעושים זה אימות ספרים אחד מול השני, מה שנקרא registration

ראיד סעאבנה:  אם זה יכול לקחת לבן אדם רגיל, עובד מקצועי, משהו כמו כמה ימים או כמה חודשים, תוכנה יכולה לעשות את זה בכמה דקות ולהגיד לך פה זה השתנה ופה זה השתנה אחרי שהיא יודעת לקרוא את כל הדברים הללו

ראיד סעאבנה:       אז זה חלק מהדברים שאנחנו עושים, אנחנו מנסים להחליף את כל היכולות האנושיות פר-אקסלנס, שרק בני אדם מסוגלים לעשות, בדברים שמחשב יודע לעשות, ולא בדברים שהם טכניים כי בדברים טכניים המחשב תמיד יידע לעשות, אלא בדברים שדורשים הבנה וחשיבה אנושית

ראיד סעאבנה:  לכן התחום הזה הוא כולו תחום שנגזר ממה שנקרא למידת מכונה או אינטליגנציה מלאכותית ושם אנחנו עושים את כל הדברים הללו

ראיד סעאבנה:       אז זה בגדול המוטיבציה של מה שאנחנו עושים במחקר

ראיד סעאבנה:  אלה דוגמאות של כל מיני קשיים שיש

ראיד סעאבנה:  זה מספר אסטרונומיה, ההוא מספר של וטרינריה, ואתם רואים כתב יד שנמצא מעל התמונה בכל מיני כיוונים ואתה צריך לדעת לקרוא מה שיש בתוך הדבר הזה

ראיד סעאבנה:  הפתיע אותנו כמה מידע יש שאנחנו לא יודעים עליו

איימן עודה: אתה בישראל, איך הגעת לספרים הללו? כלומר צילמו אותם וזה נמצא במחשב?      

ראיד סעאבנה: זה השלמת התמונה

ראיד סעאבנה:  אנחנו לצערנו כמרכז קטן לא יכולים לעשות את העבודה המאוד מאוד יקרה של digitizing של ה-heritage, מה שנקרא סריקה וכך הלאה

ראיד סעאבנה:  עכשיו זה מתחיל להיות אחד הנושאים המאוד חשובים, גם בעולם, גם בקנה מידה של הספרייה העולמית וגם אצל מדינות ערב ולכן הם מתחילים להשקיע המון בלצלם, לסרוק ולהעלות לאינטרנט

ראיד סעאבנה:  אבל אם זה שם זה רק תמונה

איימן עודה: איפה זה המספר הגדול ביותר, בבגדד או באלכסנדריה?      

ראיד סעאבנה: אני חושב שדווקא בטורקיה יש את ה – מוחמד יכול לתת את התשובה היותר נכונה, אבל אני יודע שבטורקיה - - -     

מוחמד: באיסטנבול לבד יש 100 מיליון כתבי יד

איימן עודה: אז האימפריה העות'מאנית אספה מכל מקום ושמה שם?      

מוחמד: היה איסוף, על מנת לעצור את תהליך העצירה שקרה בתרבות האיסלמית

מוחמד:  הם משכו הרבה מדענים והרבה ספרים על מנת לעצור את תהליך העצירה, והם לא הצליחו

מוחמד:  עד היום הם לא הצליחו

קריאה: ואיפה ה-10 מיליון?      

מוחמד: בכל העולם

ראיד סעאבנה: יש בהודו, יש במרוקו, יש בטורקיה, יש בכל מיני מקומות, אבל האוספים הגדולים זה באמת באיסטנבול וב - - -      

איימן עודה: אנחנו שואלים אותך כי זה מעניין אותנו

ראיד סעאבנה: ברור שזה מעניין, גם אותנו

איימן עודה: המקום השני זה הספרייה של המלך במרוקו?      

מוחמד: מקום שני זה פרס, שלישי מרוקו

מוחמד:  ארצות ערב ביחד הן הגדול ביותר, אבל מקום ראשון טורקיה, אחר כך פרס, אחר כך מרוקו ואחר כך מצרים

מוחמד:  בהודו מצאו שלושה מיליון כתבי יד, באירן מיליון

אבראהים חג'אזי: תודה רבה

אבראהים חג'אזי:  מחקר בתחום מדעי החברה, פוסט דוקטורנטית חדשה אצלנו, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב והיא תציג פרויקט שזכינו בו לפני שלוש שנים והסתיים ב-2022, פרויקט מטעם המכון הלאומי לחקר בריאות הציבור והיא תציג אותו בקצרה, בבקשה

אבראהים חג'אזי:  אני מבקש לרזן להציג

אבראהים חג'אזי:  רזן היא דוקטורנטית בקבוצת המחקר של ד"ר ג'לאל גנאים, היא תציג את הפרויקט החדש שלה שהיא זכתה בו במשרד המדע וגם היא שותפה פעילה מאוד בחברת אגרורים

אבראהים חג'אזי:  בבקשה, רזן, כבוד גדול

רזן יונס: שלום לכולם

רזן יונס:  אני רזן יונס, סטודנטית שנה שלישית בדוקטורט בתחום הביולוגיה במדעי הסביבה בהנחייתו של פרופ' אלכס גורדון בתל אביב, בשיתוף ד"ר ג'לאל גנאים ממו"פ כפר קרע

רזן יונס:  נושא הדוקטורט שלי עוסק בייצור מטריצות חלבון חד תאי בשילוב עם ביופולימר שמיוצר על ידי - - - בשם רופרקס - - - מיקרו אורגניזמים פרוקריוטים שהם דומים לחיידקים אבל מקבוצה אחרת, מחלבון חד תאי, הוא הביומסה שהרופרקס מייצר והוא מכיל חלבון באיכות גבוהה מחומרים מזינים וחומרים ביולוגיים אחרים

רזן יונס:  המחקר התמקד בשימוש בפסולת מזון לגידול של הרופרקס

רזן יונס:       הרופרקס הוא אורגניזם מאוד ייחודי, יש לו תכולת חלבון מאוד גבוהה, עד 70% ממשקלו היבש הוא חלבון, יש לו יכולת לשרוד ולשגשג בתנאים קיצוניים כמו מליחות גבוהה וטמפרטורות גבוהות ולכן הגידול שלו לא דורש מים מתוקים, הוא לא פתוגני והוא גם מייצר ביופולימר שנחשב כפלסטיק, כתחליף לפלסטיק, וגם משתמשים לאחיזה של תאים בתחום הרפואה

רזן יונס:  אנחנו צריכים חלבון אלטרנטיבי כי הייצור בשר, ביצים ומוצרי חלב קונבנציונליים אינו יעיל והם אינם בעלי קיימא והם גורמים לבעיות סביבתיות חמורות

רזן יונס:       השנה זכינו במחקר הזה מה-GFI בשיתוף עם משרד המדע וברצוני להודות למשרד המדע ולמשרד החקלאות על התמיכה הנדיבה למחקר הזה

רזן יונס:  אני גם עובדת בחברת אגרורים, אגרורים היא חברת סטרטאפ שיזם אותה ד"ר ג'לאל גנאים, הוא חוקר במו"פ, כימאי, ולכן החברה הסכימו למו"פ

רזן יונס:  החזון של החברה זה לייצר תכשירי הדברה ירוקים לעולם נקי וחקלאות זולה וירוקה

רזן יונס:  החברה התחילה את הפעילות שלה ב-2016 עם שתי בקשות פטנטים וגייסה סך הכול שלושה מיליון דולר מרשות החדשנות ומשקיעים פרטיים

רזן יונס:       המוצר הראשון של החברה נקרא פרומט, פרומט הוא חומר הדברה שמשמש להדברה של עש התפוח על ידי בלבול זכרי

רזן יונס:  בהשוואה למתחרים פרומט מגיע עם יישום קל, אחיד, בתחילת העונה ויכול להימשך לאורך כל העונה, כשבעה חודשים, ללא תחזוקה, ללא עובדים והוא חסכוני וידידותי לסביבה

רזן יונס:  המוצר מבוסס על קפסולציה מולקולרית של פירומונים, פירומון עש התפוח

רזן יונס:  הקפסולציה מאפשרת לייצב את הפירומון בפני תנאי סביבה שונים כמו לחות, אור וחמצן ומאפשרת לו להשתחרר באופן מבוקר ואטי

רזן יונס:  על פי בדיקות בשדה זה יכול להחזיק עד שבעה חודשים, שזה עונה שלמה של תפוחים

רזן יונס:  תודה רבה

אבראהים חג'אזי: כל הכבוד לך

אבראהים חג'אזי:  תודה

אבראהים חג'אזי:  אנחנו לא ניקח אתכם כל כך הרבה במחקרים שלנו, אבל כדאי לכם לראות אותם, יש דברים מאוד מעניינים

איימן עודה: אנחנו לומדים ונהנים

רחמה מחמיד: אני ד"ר רחמה מחמיד, אני עובדת סוציאלית, גרונטולוגית, חוקרת במרכז מינרבה לחקר אוכלוסיות מודרות בזקנה באוניברסיטת חיפה וחוקרת במו"פ

רחמה מחמיד:  סיימתי את הדוקטורט שלי באוקטובר האחרון

רחמה מחמיד:  תחומי המחקר שלי בעיקר בחברה הערבית, הראשון זה אלימות אינטימית ארוכת שנים בחברה הערבית, אז הדוקטורט שלי באלימות אינטימית מפרספקטיבה נשית רב דורית

איימן עודה: אלימות בתוך המשפחה הגרעינית?      

רחמה מחמיד: חקרנו כשלושה דורות, את ההבניה החברתית, את הסבל של הנשים שחוו את האלימות במשך כל שנות חייהם

רחמה מחמיד:  הצגתי את המחקרים שלי בפורומים בין-לאומיים, האחרון היה ברשות למניעת אלימות בקשישים הבין-לאומי, ביום חמישי האחרון

רחמה מחמיד:       תחום המחקר השני זה ציבור מסורתי בחברה הערבית

רחמה מחמיד:  המחקר הזה עלה מהשדה בעבודה שלי, אני עובדת סוציאלית, זיהיתי בחברה שיש מחסור מול תכניות הטיפול, הן לא כל כך אפקטיביות, אז לפני כמה שנים בניתי במו"פ המשולש בית חם לחוקרים צעירים

רחמה מחמיד:  ד"ר אברהים תמך ברעיון וגייס עוד חוקרים לעזור לי כי הייתי ממש צעירה בתחילת דרכי

רחמה מחמיד:  גייסתי את ד"ר נדים שאר וד"ר מוחמד מסאלחה

רחמה מחמיד:  התחלנו במחקר, זכינו במחקר מהמכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות

רחמה מחמיד:      מטרת המחקר הייתה בניית מסד נתונים יסודי בנושא פנייתם של תושבים ערבים בישראל לגורמים מסורתיים לקבלת סעד בריאותי, נפשי, תעסוקתי ומשפחתי

רחמה מחמיד:  ההגדרה של התופעה היא פנייה לקבלת סעד אישי, נפשי, משפחתי, חברתי, רפואי ממש, לפתרון בעיות אישיות ואף בקשות לשינוי גורל כגון אבטלה ועוני, ליווי מחלות, שיפור וסיוע בהצלחה בבחינות, שמירה על מערכת זוגיות והבאת ילדים לעולם

רחמה מחמיד:  ברגע שאומרים גורמים מסורתיים אנחנו כוללים אנשי דת רשמיים ולא רשמיים, אחרים שטוענים שיש בבעלותם כוחות על מיוחדים

רחמה מחמיד:       מה ידוע על התופעה? כמעט שאין מידע זמין על התופעה בקרב החברה הערבית בארץ

רחמה מחמיד:  מה שידוע, ששכיחות התופעה ממש עולה עם הזמן

רחמה מחמיד:  ד"ר מסאלחה טען שיש עלייה ניכרת במספרי הפונים לטיפול מסורתי

רחמה מחמיד:  אלקרנאווי הוסיף שהסיבה לתופעה היא העיור הכפוי במגזר הערבי ואי שיווי המשקל שנוצר

רחמה מחמיד:  אז כמו שאמרנו, טרם נערכו מחקרים בנושא בקרב האוכלוסייה הערבית בארץ

רחמה מחמיד:       ערכנו מחקר משולב, מחקר איכותני בהתחלה, ערכנו ריאיונות עם אנשים שפנו לטיפול מסורתי בחברה הערבית, 50 ריאיונות עם אנשי מקצוע שנתקעו בטיפול בגלל התופעה הזו ועשינו ליווי לספרות בכל העולם וגם בעולם הערבי, הספרות המרכזית

רחמה מחמיד:  מהריאיונות ערכנו נקודות בסיסיות לסקר הארצי שנערך דרך מכון מחקר והמדגם היה מדגם מייצג, וזה הכי חשוב שדאגנו להשיג אותו

רחמה מחמיד:       מהממצאים האיכותניים ראינו שהטיפול המסורתי קשור לכמה סוגיות ותופעות בחברה כמו עוני ואבטלה, אלימות, בריאות נפש, בריאות הגוף, בגידה וגירושים

רחמה מחמיד:  מממצאי הסקר עלה ש-18

רחמה מחמיד: 5% אנשים מכלל המשתתפים שפנו בעצמם לטיפול מסורתי ושאר המשתתפים יודעים לפחות על אחד מבני משפחתם או הקרובים להם שפנו לטיפול הזה, אז זה אחוז מאוד מאוד גדול

רחמה מחמיד:       הבעיה שדחפה אותם לפנות לטיפול מסורתי, האחוז הגדול מהפונים היה בגלל בעיות רפואיות כמו סרטן, סכרת, מחלות לב וכדומה

רחמה מחמיד:  34 הצביעו על בעיות נפשיות והשאר, כל הבעיות של הבאת ילדים לעולם, כישלון, אבטלה, עוני, כל הדברים האלה

רחמה מחמיד:       ממצא מאוד חשוב שעלה זה עניין העוני

רחמה מחמיד:  עלות הטיפול, 10% הרגישו שהם מנוצלים ורוב הפונים לטיפול מסורתי היו אנשים שהם עניים ממש, מתחת לקו העוני

רחמה מחמיד:  אני ערכתי את רוב הריאיונות או חלק גדול מהם בעצמי, נכנסתי לבתים, ראיתי את התנאים הסוציאליים והכלכליים הקשים מאוד במשפחות האלה ושמעתי על הלוואות שהם לוקחים על מנת לשלם למטפלים מסורתיים, מאות אלפי שקלים

רחמה מחמיד:  העניין הזה, המשפטים שלהם מצלצלים לי, בגלל זה חשבתי על מחקר המשך שעוסק בעוני וטיפול מסורתי ולבדוק את הסוגיה הזאת לעומק

רחמה מחמיד:  את המחקר הזה למחקר הפוסט דוקטורט שלי, אני אמשיך בו

רחמה מחמיד:       אני אישה ערבייה, אמא לשלושה ילדים, עם המחסומים שלנו לצאת לעשות פוסט בחו"ל, אנחנו צריכים להילחם עם כל העולם על מנת לצאת, בגלל זה אני עושה פוסט ראשון בארץ, אז חיפשתי שני מנחים

רחמה מחמיד:  המנחה הראשון עוסק בעוני, ד"ר לאה לביא מאוניברסיטת תל אביב, והמנחה השני עוסק בחברה הערבית, בסוציולוגיה של החברה הערבית, ד"ר מוחמד מסאלחה

רחמה מחמיד:  שניהם ינחו אותי בפוסט דוקטורט שלי

רחמה מחמיד:  לצערי הפוסט לא מתוקצב עדיין ואני מאוד מעוניינת בנושא הזה, מתעניינת בזה ומאוד חשוב לי להתחיל בו בתקווה שיצליח להשיג מימון לפוסט בהמשך

אבראהים חג'אזי: בהזדמנות הזאת, רחמה, אנחנו שואלים האם ייצא השנה קולות קוראים לפוסט דוקטורנטים, לדעתכם, אלי? יש סיכוי שייצאו קולות קוראים לתמיכה ולמלגות לפוסט דוקטורנטים?      

אלי שטמפפר: תחום המלגות קצת השתנה במשרד ויכול להיות שישתנה בעתיד, עם קצת חילופים במדען ראשי ובממשלה וכאלה, אז כשנדע יותר - - -      

אבראהים חג'אזי: יופי, תודה

רחמה מחמיד: רוב המענקים זה לפוסטים בחו"ל והבעיה שנשים ערביות, לא כל כך מתאפשר להן לצאת לחו"ל, יש לנו מלחמה פנימית עם כל הסביבה

רחמה מחמיד:  זה שווה בדיקה אפרופו שוויון הזדמנויות

רחמה מחמיד:       אז מה התרומה הייחודית של התופעה לחברה הערבית? זה תורם לחדר הטיפולים, למטפלים, לתכניות הטיפול, להנגיש, אי אפשר להתחיל לטפל בשיקום תעסוקתי ולהאמין שיש כוחות-על שמשפיעים עליו ובגלל זה הוא לא עובד, או יש כישוף או עין הרע

רחמה מחמיד:  אני לא יודעת, זה מאוד חשוב העניין הזה לאנשי מקצוע וגם למקבלי ההחלטות

רחמה מחמיד:  אז תודה רבה

אבראהים חג'אזי: תודה רבה

יאסר חוג'יראת: יש לי שאלה לד"ר רחמה על המוצר הקודם, הראשון שעשית, על האלימות האינטימית במשפחה

יאסר חוג'יראת:  האם בעצם האלימות האינטימית היא נרכשת או היא תורשתית?      

רחמה מחמיד: אנחנו לא בדקנו את העניין

רחמה מחמיד:  יש בדמות הקורבן של הנשים משהו נרכש, הנשים מחונכות להיות סבלניות וזה נרכש מהאמא

יאסר חוג'יראת: אני מתכוון למשפחה הגרעינית ועבדת עם כמה דורות, לראות האם בתוך המשפחה - - -     

רחמה מחמיד: אנחנו בדקנו את הקורבן ולא את התוקף

יאסר חוג'יראת: ולא עלית כמה דורות למעלה, לראות האם נגיד יש במשפחה גרעינית כזאת בן, האם לאבא שלו היה משהו כזה או אצל הסבא?      

רחמה מחמיד: אנחנו בדקנו את הנשים

רחמה מחמיד:  בפעם הראשונה אנחנו משמיעים את הקול של הנשים, זה היה חשוב לי, יש בדמות הקורבן משהו נרכש

רחמה מחמיד:  הנשים מחנכות את הבנות שלהן להיות סבלניות וכנועות לאלימות וזה משהו שמושרש בחברה הערבית, אנחנו רואים שנשים שהן שרדניות, נותנים להן כבוד וזה מחמיר את התופעה

אבראהים חג'אזי: שאלה אחרת, האם נושא הטיפול המסורתי הוא חוצה תרבויות, כאילו גם בחברה היהודית, בתרבויות שונות בעולם, הוא תופעה נפוצה וגם באחוזים?      

איימן עודה: גם בסוגיה הזו אין מה שנקרא חברה יהודית, יש חרדים, מסורתיים

אבראהים חג'אזי: כן, אני מדבר על תרבויות שונות

רחמה מחמיד: מדובר בתופעה עולמית, לא רק אצלנו בחברה הערבית, אבל יש בחברה פה משהו ייחודי בגלל עניין הדת וזה מושרש אצלנו בדת קווים אדומים, יש אמונות שהדבקנו אותם לדת

אבראהים חג'אזי: כלומר השאלה שלי, האם אפשר ללמוד מניסיון של תרבויות אחרות? אנחנו, המטרה שלנו לעשות שירות או סקר מה נעשה בתרבויות אחרות והאם אפשר ללמוד מהשיטות שלהם איך אפשר לתת מענה לבעיות כאלה

אבראהים חג'אזי:  זה חשוב מאוד, אנחנו לא יחידים על כדור הארץ

רחמה מחמיד: אני חושבת שצריך להסתכל על הייחודיות של החברה, כל חברה ספציפית, כי זה ממש שונה

אבראהים חג'אזי: תודה רבה

אבראהים חג'אזי:  מוחמד מחאזנה, בבקשה

אבראהים חג'אזי:  ספר בקצרה על נגר המים

מוחמד מחאזנה: שלום לכולם, ברוכים הבאים, אורחות ואורחים

מוחמד מחאזנה:  אני מוחמד מחאזנה, חוקר בתחום האקלים

מוחמד מחאזנה:  עוברים עכשיו מהאלימות במשפחה לאלימות של האקלים

יאסר חוג'יראת: איזה אקלים? יש הרבה סוגים

מוחמד מחאזנה: האקלים בארץ או במזרח התיכון ובכל העולם

יאסר חוג'יראת: איזה אקלים, אקלים חברתי או - - -     

מוחמד מחאזנה: אני אדבר על סביבה, על נגר מים, על נגר מים עירוני

מוחמד מחאזנה:  אני מודה למר עודה שהזכיר, אולי במקרה, את אום אל פחם וקלנסואה

מוחמד מחאזנה:  אנחנו לקחנו במחקר שאנחנו נדבר עליו, מחקר נגר מים ממטרד למשאב

מוחמד מחאזנה:  יש לנו מטרדים, כפי שאמרנו, אלימות של הנגר, ויש הרבה נזקים ואתם שומעים, כל הזמן יש לנו בעיות ולפעמים קורבנות לצערנו היו בעבר

מוחמד מחאזנה:       הצוות שלנו, אני וחוקרים אחרים, קיבלנו מימון ממשרד החקלאות בנושא הזה

מוחמד מחאזנה:  כפי שהזכרת, מר עודה, לקחנו את אום אל פחם וקלנסואה, יש פערים, הם ממש שונים, אנחנו מדברים על אזור הררי וטופוגרפיה שונה, גיאוגרפיה שונה, קלנסואה היא מקום נמוך יותר, כפי שהזכרת

מוחמד מחאזנה:  עשית שיעורים, זה בטוח

איימן עודה: זה הכול נכון, למעט הנגב

איימן עודה:  בנגב, גם רהט ואחרים, אבל המשולש, הגליל, זה ממש הררי ביותר

מוחמד מחאזנה: אנחנו לקחנו שני יישובים הכי פגועים

מוחמד מחאזנה:  אנחנו מראים רק תמונות, אתם רואים צפיפות

מוחמד מחאזנה:  אום אל פחם, זה מהצד המזרחי דרומי

מוחמד מחאזנה:  הצפיפות של בנייני המגורים מחריפה עם הזמן כי אנשים בונים למעלה בכל מטר, כבר הכול אטום, גם מלמעלה רואים את הטופוגרפיה ורואים כאן את היישובים האחרים עד לים, זכרון יעקב והים

מוחמד מחאזנה:  זה הגובה המקסימלי

איימן עודה: תודה, תמונה יפה, אהבתי

מוחמד מחאזנה: את זה צילמנו בתקופה של הבחירות

מוחמד מחאזנה:  אתה יודע כמה חשבתי על זה? זה לא במקרה

מוחמד מחאזנה:  ידעתי שתבוא יום אחד

מוחמד מחאזנה:       זאת ההצעה שהגשתי בטכניון בתכנון ערים וזה על קצה המזלג, לצערי, כי זה לוקח הרבה זמן

מוחמד מחאזנה:  בנייני הקומות, מחוסר שטחים לבנייה, לרוב בלי היתרי בנייה גם כן, השטחים אטומים לגמרי, אין אפילו מקום למים לחלחל

מוחמד מחאזנה:  פעם היה קצת גנים

מוחמד מחאזנה:  מה הבעיה? שיטפונות כמובן בכבישים, היות שיש עליות וירידות, יש לנו שיפועים בכל מקום, והשטיפה גורמת לזיהום של המים, בעיקר אחרי הקיץ

מוחמד מחאזנה:  יש בעיה, הכי חשוב, של עופרת וקדמיום, חלק מהמים האלה לצערנו מחלחלים למים תת קרקעיים והמטרה של המחקר הייתה למנוע את הזיהום, דבר ראשון

מוחמד מחאזנה:  בעיה שנייה, מתערבבים עם מי ביוב

מוחמד מחאזנה:  לצערנו הרבה אנשים, עשינו סקר אגב, מערבבים את המים של הגג, מחברים למערכת של הביוב, מהמרזב לקו הביוב ישר, גגות בניינים, חוסר שליטה על מי הנגר, אתה רואה מהמרזב לרחובות

מוחמד מחאזנה:  לא רק באום אל פחם

מוחמד מחאזנה:       אתרי אשפה פיראטיים מכל מיני סוגים, תודה לאל לא חסר

מוחמד מחאזנה:  מגרשי גרוטאות רכב, במיוחד בקלנסואה, עשרה לפחות שראיתי, שהמים שוטפים אותם ומחלחלים

מוחמד מחאזנה:  ניהול לקוי של כל האזורים

מוחמד מחאזנה:  אנחנו רואים כאן באום אל פחם באדום את המפגעים, פסולת מסוגים שונים, אם זה תעשייה ואם זה לא תעשייה

מוחמד מחאזנה:  דוגמה לכך, זה האזור המערבי לגמרי של אום אל פחם

מוחמד מחאזנה:  כשאתם עוברים מכביש 65, זה בתי הספר שאתם רואים, זה דוגמה למפגע אחד

מוחמד מחאזנה:  למה אני מראה את התמונה? זה האופי של השטח ומקדם החלחול של מי הגשם הוא 0

מוחמד מחאזנה: 2

מוחמד מחאזנה:  יש לנו אדמה כבדה, בשונה מקלנסואה, שהאדמה חולית

מוחמד מחאזנה:  זה שונה לגמרי

מוחמד מחאזנה:       המטרות העיקריות

מוחמד מחאזנה:  כמובן הגבלת חלחול מי נגר ברמת המקור

מוחמד מחאזנה:  איפה שהמים יורדים אנחנו מעוניינים שהם יחלחלו, אם זה בגן או במקום פתוח, או שטחים פתוחים

מוחמד מחאזנה:  מניעת זיהום מי נגר המיועדים לחלחול למקום תת קרקעי

מוחמד מחאזנה:  בתור מטרות כלליות, תראה מה עשינו, מה הצלחנו ומה לא הצלחנו

מוחמד מחאזנה:  מניעת בזבוז מי נגר

מוחמד מחאזנה:  זה עובר בסוף לחוף הים דרך נחל חדרה, מתחבר מוואדי ערה לחדרה

מוחמד מחאזנה:  ניצול מי הנגר למטרות חקלאיות כמובן לכל מיני דברים

מוחמד מחאזנה:  אם אנחנו מנצלים את מי הגגות לפחות

מוחמד מחאזנה:  למה מי גגות? אנחנו נדבר על זה

מוחמד מחאזנה:       אנחנו רואים את קלנסואה שונה

מוחמד מחאזנה:  בקלנסואה אנחנו רואים את המפה הטופוגרפית, אתם רואים מ-0 עד 30, אנחנו רואים פה גובה מעל פני הים

מוחמד מחאזנה:  כל האזורים מסביב גבוהים יותר ומזרימים את המים אופקית לקלנסואה וגם אנכית מלמעלה מהשמים, יש להם שני מקורות

מוחמד מחאזנה:  אז יש לנו בעיה מורכבת, אבל היא פחות קשה מאום אל פחם בהרבה

מוחמד מחאזנה:  יש כאן נחל אלכסנדר, ולא הר אלכסנדר, כמו באום אל פחם

מוחמד מחאזנה:  הנחל הזה נעשה דרך הממשלה לפני יותר מ-20 שנה לפתור את הבעיה, לצערנו הוא לא מנוצל

מוחמד מחאזנה:  למה? אני לא יודע למה

מוחמד מחאזנה:  אתם תסתכלו, כל שנה יש לנו הצפות או ונציה זמנית

מוחמד מחאזנה:  זו הכניסה הראשית

קריאה: לצערנו זה קורה לא רק אצלנו, גם בערים יותר מפותחות, יהודיות

מוחמד מחאזנה: מה הסיבה? זאת התשובה

קריאה: יש מכרזים, אבל אנשים לא עושים את העבודה

מוחמד מחאזנה: מערכת ניקוז מ-1988, 35 שנה

מוחמד מחאזנה:  לא רק זה, זה היה באוגוסט, אין תחזוקה לצערנו

מוחמד מחאזנה:  אני דיברתי עם אנשים בעירייה, הם אמרו לנו שאם רק היו מטפלים בניקוז היו פותרים את כל הבעיות

מוחמד מחאזנה:  אנשים אמרו, גם אלה שעובדים במפעלים

מוחמד מחאזנה:       גם הנושא של תכנון כבישים בכיוונים ושיפועים לא נכונים

מוחמד מחאזנה:  התכנון לקוי, במקום להוליך את המים בכיוון של הוואדי, המים הולכים לכיוון הכניסה

מוחמד מחאזנה:  אגב, זה היה המהנדס של העירייה

מוחמד מחאזנה:       חוזרים לאום אל פחם

מוחמד מחאזנה:  רואים את השיפועים שונה, באדום אנחנו מדברים על 40 מעלות וירוק אפס מעלות

מוחמד מחאזנה:  אתם רואים את הפערים וכאן את הכניסה של אום אל פחם, כביש 65, אנחנו רואים את כל השטח הזה, כל המים מתנקזים מהצד של העיר

מוחמד מחאזנה:  השטח הזה שונה לגמרי, זאת אומרת כל המים באים מהכיוון הזה

מוחמד מחאזנה:       אנחנו התמקדנו לפתור את הבעיה של המים שיורדים מהגגות, למה? כי רוב המים, כמעט 40%-30% מהשטח הוא גגות, אם אנחנו שולטים על מי גגות וזה לא קשה, אגב, בכלל, בסקר הם אינם מנקזים למה? כי הם מנקזים לרחובות ישר, לצערנו, המרזבים, וחלק עובר לביוב, אפילו המנכ"ל של התאגיד שלנו אמר שהסקר לא מדבר נכון כי הרבה יותר אנשים מזרימים לביוב, לצערנו

מוחמד מחאזנה:  גגות בניינים, מה המטרה? כמות הנגר הנפסד על ידי אצירה, אגירה או עיכוב זרימה

מוחמד מחאזנה:  הבעיה שכל המים אחרי חצי שעה של סופות גשם, אנחנו לא מדברים על גשם רגיל, בגלל זה אחרי חצי שעה רואים סתימות ורואים הצפות

מוחמד מחאזנה:  יש סרטון שהמכסה עף

מוחמד מחאזנה:  מניעת זיהום מי נגר משיטפונות, לגרום חלחול

מוחמד מחאזנה:       מה הרעיונות שלנו? מרזב עם פילטר

מוחמד מחאזנה:  אני מראה לכם תמונות

מוחמד מחאזנה:  זה הרעיונות שלנו

מוחמד מחאזנה:  אנחנו שמים מרזב, בתוכו יש פילטר

מוחמד מחאזנה:  הפילטר הזה קודם כל אוגר מים יותר זמן, אפשר לעשות כאן ברז כדי לשלוט בזרימת המים החוצה ולכוון אותם

מוחמד מחאזנה:  סליחה על הקשקושים האלה, עשיתי את זה ברגע האחרון, יצירת קיר ירוק כאשר אנחנו עושים מרזב בחומר גמיש שנעשה מכאן עד לכאן ולולאה מסוימת ועושים פתחים ובפתחים האלה אנחנו שמים עציצים של צמחי נוי והמטרה היא יצירת קיר ירוק

מוחמד מחאזנה:  זה לא קשה בכלל

מוחמד מחאזנה:       עוד רעיון, אני לא רוצה לדבר עליו, יש כל מיני טיפולים שאני לא רוצה להיכנס אליהם, מה שעשינו, עשינו שני דברים

מוחמד מחאזנה:  אגן חלחול בחצר פרטים, זה שלב ראשון, חופרים, מוציאים את כל העפר, שמים אבנים אשר סופגים את המים או אוגרים את המים, אחר כך שמים אבני חצץ ומכסים אחר כך

מוחמד מחאזנה:  זאת אומרת כל מה שיורד מהמרזב בחצר של הבית יורדים באגירה ומחלחלים

מוחמד מחאזנה:  אפשר לעשות את זה לפי גודל הגג, לפי השטח של הגג

מוחמד מחאזנה:  עשינו בבית ספר את אותו פטנט

מוחמד מחאזנה:  פתרון אחד אני לא אציג, זה פתרון טכנולוגי, יכול להיות שהוא עם זכויות, אנחנו לא נציג את זה

אבראהים חג'אזי: תודה רבה

מוחמד מחאזנה: תודה רבה על ההקשבה

אבראהים חג'אזי: ד"ר רג'א שקייה, חוקר מהראשונים במרכז, זכה בהרבה מחקרים והייחודי אצלו, מאמרים כל שנה, מאמרים ברמה גבוהה, מאמרים עם אימפקט פקטור מאוד גבוה, הגיש הרבה פעמים למשרד המדע ולא זכה, מקווה שתצליח הפעם

אבראהים חג'אזי:  תפדאל

רג'א שקייה: נקלטתי במו"פ בשנת 2004 והקמתי יחידה מיוחדת של מחלות תורשתיות

רג'א שקייה:  האמת, הייתי רוצה שד"ר יאסר יהיה כאן ולא שם, כי אז כשנקלטתי התחלתי לבדוק בשטח מה קיים ואחד האנשים שהתייעצתי איתם זה ד"ר יאסר, הוא היה ראש המעבדה לגנטיקה בבית חולים עפולה והזמנו אותו לכאן כחוקר והתחלנו לקבל ממנו ייעוץ והדרכה מאוד ייחודית, איך לבנות את התשתית הראשונית של היחידה ואחרי שנתיים הוא הלך לפוליטיקה ואני המשכתי בחקר המדעים

רג'א שקייה:       חקרנו מחלות תורשתיות כבר שני עשורים באוכלוסייה הערבית

רג'א שקייה:  באוכלוסייה הערבית יש בעיה מאוד גדולה, גם במגזר היהודי, של מחלות תורשתיות, אבל הסיבות הן שונות

רג'א שקייה:  באוכלוסייה הערבית הסיבה העיקרית היא נישואי קרובים

רג'א שקייה:  נישואי קרובים הוא מנהג יותר ערבי מאשר דתי כי לרוב דת האיסלם לא תומכת בנישואי קרובים, אבל מבחינה תרבותית ערבית נישואי קרובים די מקובלים ואפילו יזומים ולכן מרבית המחלות התורשתיות הרצסיביות מופיעות באוכלוסייה הערבית בארץ

רג'א שקייה:  באוכלוסייה היהודית יש גם מחלות תורשתיות אופייניות למגזרים השונים, אבל הבעיה שם היא בגלל שהחברה היהודית מאות שנים התחתנו בתוכם

רג'א שקייה:       אנחנו התמקדנו באוכלוסייה הערבית

רג'א שקייה:  בהתחלה רצינו לבדוק מה קרה במשולש, המחקר הראשון ב-2004, 2005 ו-2006, מה שקיבלנו ממשרד המדע, בקשר לנישואי קרובים כביו מרקר למחלות התורשתיות

רג'א שקייה:  בדקנו בארבעה יישובים וחשבנו לבדוק מה הם הגורמים השונים לנישואי קרובים, אם זה מצב סוציואקונומי שונה או גם גורמים אחרים

רג'א שקייה:  זיהינו גורמים מסוימים והמשכנו כמעט כל שלוש-ארבע שנים לבדוק מה קורה, גם מבחינת השכיחות וגם הגורמים השונים

רג'א שקייה:  לרוב יש ירידה, עד שנות ה-2000 ובשנות ה-2000 להיפך, יש חזרה להעדפת נישואי קרובים ויש עלייה תלולה

רג'א שקייה:  היום אנחנו כמעט באחוז ארצי של 30% נישואי קרובים באוכלוסייה הערבית, בדרום זה יכול להגיע עד 60 ובאזור חיפה פחות, 25, אבל בממוצע כללי זה די גבוה

הדסה גטשטיין: כשאתה אומר קרובים זה מבני דוד?      

רג'א שקייה: זה ויאבילי, אבל כל עוד זה בני דודים שניים זה נחשב כנישואי קרובים מבחינה גנטית

רג'א שקייה:  זה חלק מהמאמרים, כפי שאמר ד"ר אברהים, בתחום הזה

רג'א שקייה:  אחר כך עברנו למוקד העיקרי, שזה המחלות התורשתיות הקיימות באוכלוסייה הערבית, ובנינו איזה שהוא מודל כללי שיהווה לנו לאורך כל השנים, זה להתחיל בקשר עם רופאים, לבדוק איזה מחלות לא הצליחו לאפיין, כי זה מה שמעניין אותנו גם מבחינה מדעית וגם כתרומה לקהילה

רג'א שקייה:  בזמן שאתה מאפיין את הסיבה אתה יכול לעזור באמת לחולים

רג'א שקייה:  כל עוד שאתה לא מאפיין את הסיבה אתה לא יכול לדעת

רג'א שקייה:      הבדיקות הגנטיות עלו בהתחלה המון כסף והקופות לא שילמו לחולים והיום יש חלק מהקופות שמממנות חלק מהבדיקות האלה, אבל לרוב אין, כאילו עד היום לא כל כך קל להשיג אישור לבדיקה גנטית

רג'א שקייה:  אז זה היה פתרון קהילתי לחלק מהמשפחות, לאפיין להם את המחלה ולחזור בחזרה ולעזור להם או בתרופה, אם קיימת, או אפילו במה שנקרא PGD, זה הפריה חוץ תאית, מטרה שהילד השני והשלישי חס וחלילה לא יהיה חולה

רג'א שקייה:       אז לקחנו דוגמאות, בדקנו דנ"א ובדיקה גנטית שלרוב עשינו את זה בחברות מחו"ל או בבדיקות במעבדה אצלנו ואחר כך חזרנו עוד פעם, כפי שאמרתי, לחולים עצמם במטרה לעזור להם

רג'א שקייה:  בתחום הזה יש לנו סדרה די גדולה של פרסומים

רג'א שקייה:  העיקר זה לא רק הפרסומים המדעיים, שהם ברמה בין-לאומית, אנחנו לא מדברים אפילו על רמה ארצית, אלא בזמן שאנחנו מגלים ויודעים את המוטציות וגם בעולם יודעים את זה אתה יכול לאמת את הממצאים וגם להעלות את המודעות לבדיקה של עוד אנשים ובסופו של דבר גם להתחיל לבדוק את המנגנון הביוכימי ולעלות על מחלות

רג'א שקייה:      וגם מבחינה כלל עולמית, אפיון גנים חדשים הוא נושא מאוד חשוב ואנחנו שותפים למספר גנים כאלה, כמו קלאן 8, כמו WWX, שאנחנו היום רושמים שגילינו את הגנים האלה והם התפרסמו בעולם וגם באופן מקומי

רג'א שקייה:  לאחרונה, בשלוש-ארבע השנים, גילינו שמחלת הסכרת גם באוכלוסייה שלנו בשכיחות די גבוהה והתחלנו לחקור בזה ולראות מה גורמי הסיכון במטרה שאם משרד הבריאות או כל גורם אחר רוצה לבדוק תכנית התערבות הוא יכול לזהות אותם

קריאה: זה משהו גנטי, הסכרת?      

רג'א שקייה: יש לו בסיס גם גנטי וגם יותר סביבתי, זה שילוב של שניהם

רג'א שקייה:  זה תלוי בסוג המחלה, אבל לרוב זה יותר סביבתי

רג'א שקייה:  המטרה שלנו כאן במחקרים האלה זה לזהות את גורמי הסיכון למחלות הדיאבטיס ואז כל תכניות ההתערבות של משרד הבריאות יכולות להיות מובנות על בסיס גורמי הסיכון האלה

איימן עודה: חברים, מבחינתי חשוב שתעבירו למשרד את ההתרשמות שלכם ואנחנו חייבים לעזור למגזר

אלי שטמפפר: אנחנו עובדים שנים עם מו"פ המשולש ואנחנו נמשיך לעבוד איתם

אבראהים חג'אזי: עדי ויזנפלד הוא חוקר אצלנו, יש לו דוקטורנט חדש שמלווה אותו במחקר, נמרוד שאולסקי, כמה פרטים על זה

עדי ויזנפלד: שלום

עדי ויזנפלד:  אני עדי ויזנפלד

עדי ויזנפלד:  המחקר שלי הוא על גיאוגרפיה כלכלית אבולוציונית, שזה יחסית חדש בארץ, כמעט שלא התעסקו עם זה

עדי ויזנפלד:  המחקר הוא רק בתחילתו ולכן יש לי שקופית אחת ולכן זה רק להסביר על מה המחקר

אבראהים חג'אזי: אתה יכול להזכיר שזה זכה ב-ISF

עדי ויזנפלד: כן, זה ממומן על ידי ה-ISF שאני זכיתי בו

עדי ויזנפלד:  גם יש לנו שיתוף פעולה עם אוניברסיטת בר אילן, פרופ' ענת צ'צ'יק שמנחה את נמרוד, אני ה-PI של הקרן הזאת

עדי ויזנפלד:       אנחנו דיברנו פה על מדע וכל מיני תחומים שונים, איך אנחנו מייצרים אקו סיסטם מבחינה אזורית שמאפשרת את התנאים להיווצרות של חדשנות של בתי עסק מצליחים שחייבים לקיים תהליך התחדשות אחרת הם לא ישרדו בשוק, וגם במעורבות של שחקנים, כמו המכון הזה, כמו משרדי ממשלה, כמו גורמים בין-לאומיים אפילו, כל הגורמים בכל מיני רמות אזוריות, בין-לאומיות וארציות שמשפיעות על היכולת של האזור לספק את התנאים הדרושים, אם זה תקציבים, אם זה מד יניות, אם זה שיתופי פעולה עם אזורים אחרים ועם חברות אחרות

עדי ויזנפלד:  זה המחקר

עדי ויזנפלד:      אני התמקדתי בשני אזורים, מה שקוראים בז'רגון left behind regions, אזורים שלא כל כך חוקרים אותם, לא כל כך מעניינים

עדי ויזנפלד:  אחת הסיבות לדעתי שזכיתי זה הרלוונטיות של המחקר

עדי ויזנפלד:  הדגש של המחקר שלי הוא האתגרים של אזורים שנמצאים בקרבת אזורי גבול, להישאר חסינים לכל מיני שינויים, אם זה סביבתיים, אם זה תרבותיים, אם זה גיאופוליטיים

עדי ויזנפלד:  אני בחרתי שני אזורים, העיירות הדרוזיות בגולן והאזור של ואדי ערה, שני אזורים שהם שווים בגודלם הגיאוגרפי עם אוכלוסיות, האוכלוסייה הדרוזית והאוכלוסייה הערבית, של מיעוטים אתניים

עדי ויזנפלד:      ואני שוב מקצר, האזורים האלה תלויים בגחמות של, סליחה על שפת הרחוב, כל העולם ואחותו

עדי ויזנפלד:  אם זה קונים שבאים או לא באים לוואדי ערה, אם זה סטודנטים שכן לומדים בסוריה או לא לומדים בסוריה, כל הדברים האלה, התנועה של האנשים שמושפעת מגורמים בין-לאומיים ולאומיים ופוליטיים, מהומות, לא מהומות, קונים באים, קונים לא באים, סטודנטים ולומדים שם, לא לומדים, כן לומדים, כל הדברים האלה משפיעים על איזה דינמיקה של מעבר מידע, של תהליכי למידה, מאיפה אנשים לומדים, למה הם חשופים, שבסופו של דבר משפיע על ההתפתחות הכלכלית האזורית

עדי ויזנפלד:      בגלל שהמחקר בתחילתו אני אתן שתי דוגמאות, ככה שתזכרו על מה המחקר הזה

עדי ויזנפלד:  למשל שאם יש בעיות, מהומות ואינתיפאדות ועניינים פחות קונים מאום אל פחם נוסעים לשטחים וקונים יותר באזור, אז האזור מספק יותר שירותים, יותר מוצרים שהיו קונים פעם בשטחים, ביהודה ושומרון, קונים יותר באזור הזה, ואז הסוחרים עוברים אדפטציה, רגע, נתאים את המחירים, נתאים את המוצרים, נייצר יותר בגדים, פחות בגדים קונים בג'נין למשל

עדי ויזנפלד:  הדרוזים, נעצרה אספקה של תפוחים לגולן, אוי ואבוי, צריך למצוא זה

עדי ויזנפלד:  זה היה העיקר שלהם, יש שם בתי אריזות, הם היו צריכים להתחיל לישראל, משווקים לישראל, יש יותר תחרות

עדי ויזנפלד:      כל השינויים האלה גרמו לזה שאנשים היו צריכים לשנות את ה – מה זה האזורים האלה? זה אנשים, זה משלח היד שלהם, זו הפרנסה שלהם

עדי ויזנפלד:  והאנשים האלה שגרים באזורים האלה, מלחמה בסוריה, תכנית טראמפ לגבי כן גולן בישראל, לא גולן בישראל, ישראליזציה של הדרוזים כי הם יותר מנותקים מסוריה

עדי ויזנפלד:  כל הדברים האלה גורמים לשינויים כלכליים

עדי ויזנפלד:       יש פה גרף שאני אחסוך מכם, מה שחשוב בגרף הזה, אנחנו בודקים אבולוציה ו- resilientוכו', אבל מה שאני רוצה להדגיש הוא שהמחקר, לא רק שהוא מעניין, והוא מעניין, מאוד חשוב לנו בסופו של דבר לבוא עם המלצות מדיניות לאזורים האלה, איך האזורים האלה בכל הרמות, רמה אזורית, רמה לאומית ואולי אפילו בין-לאומית, שיכולים לעזור לאותם עסקים, לאותם מוסדות, לאותן מועצות מקומיות, איך להתמודד עם השינויים האלה לטובת התושבים, כלים מנהלתיים, מה לתקצב, מתי לתקצב, את מי לתקצב, אולי לחזות תהליכים שיכולים לעזור להם בהתמודדות עם השינויים האלה שברוב המקרים אין להם שום השפעה עליהם והם רק מושפעים מהם וסובלים ולפעמים גם מרוויחים

עדי ויזנפלד:  תודה

אבראהים חג'אזי: יופי

אבראהים חג'אזי:  תודה רבה

אבראהים חג'אזי:  עכשיו האני, בבקשה

אבראהים חג'אזי:  האני הוא חוקר משכמו ומעלה (ערבית)

האני ברהום: אני האני ברהום ואני אציג את עצמי בקצרה

האני ברהום:  אני נקלטתי פה ממש בתחילת השנה, ב-1 בינואר, בזכותו של ד"ר מוחמד שהכיר לי את המקום הזה, אני מאוד מודה לך על זה

האני ברהום:  אני באתי לפה בהתחלה בתור מישהו שאמור לעזור לחברת הסטרטאפ טרייסולר ומהר מאוד הם קיבלו אותי בזרועות פתוחות להיות פה חוקר מן המניין והם מגשימים לי חלום בעצם, אני ממש עכשיו מגיש את התזה שלי ומסיים את הדוקטורט שלי מאוניברסיטת תל אביב עם מחשבה ללכת, יש לי הרבה אופציות והרבה הצעות בחו"ל לפוסט דוק, אבל אני פה הגעתי לחלום שלי, אני מאמין שאני אגשים פה הרבה דברים ואקים את המעבדה שלי ונעשה פה מדע טוב

האני ברהום:  אני אציג לכם בקצרה, על קצה המזלג, דברים שעשיתי בדוקטורט ואיך אני ממשיך איתם פה ומפתחים אותם לעוד כיוונים אחרים

האני ברהום:       בעיקרון אני עובד עם החלקיקים שאתם רואים פה, זו תמונת מיקרוסקופ אלקטרוני של חלקיקי אבנית, קלציום קרבונט

האני ברהום:  אפשר לעשות אותם בצורה שנקראת ווטרית וזה מאוד פורוזיבי, כלומר אפשר לשים בזה הרבה דברים ואפשר לעשות עם זה הרבה דברים

האני ברהום:  אלה דברים שעשינו במעבדה הקודמת שלי, אצל פרופ' פבל גינזבורג מהנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב

האני ברהום:  בדקנו איך הם נכנסים לתוך תאים, כל הדינמיקה הזאת, מה טוב, מה לא טוב, עשינו איתם חישה של מתכות, מתכות כבדות גם, עשינו מזה תרמו אופטיקה וגם מניפולציה באמצעות לייזרים, פשוט מלקחיים אופטיים, זה נקרא optical tweezers

האני ברהום:  זה פרסומים שעשינו שם

האני ברהום:       למה החומר הזה? החומר הזה, קל מאוד לעשות אותו ואנחנו מאסטרים בדבר הזה ועשינו מחקר על איך להכין את החומר הזה והוא קיבל תהודה גדולה בעולם

האני ברהום:  שלטנו על ה- aspect ratioשל הספירה, כלומר איך להאריך אותה, לקצר אותה וגם לייצר צורות שונות ועוד צורות שעוד לא פרסמנו גם

האני ברהום:  כמובן שאפשר להטעין אותו עם כל דבר ובתרכובות, כאילו לשים כל מיני דברים ביחד

האני ברהום:       ולמה זה טוב? זה טוב כי כשאתה רוצה לשלוח תרופה למקום מסוים אתה גם רוצה לעקוב אחרי, לעשות מוניטורינג, אתה רוצה לשלוט על טמפרטורה, לחוש טמפרטורה, אז קוראים לזה labo particles, ככה אנחנו קוראים לדבר הזה

האני ברהום:  פה אתם רואים כל מיני דברים שאנחנו עושים איתו, עשינו איתו MRI contrast agent, שחרור תרופות מבוקר באמצעות לייזר ועכשיו אנחנו עומדים לנסות על השחרור שהוא יהיה באמצעות MRI, thermal therapy ופוטו שחרור שאני עושה גם עם ד"ר מוחמד, הגשנו גם כמה הצעות על איך להשתמש בחלקיקים האלה על מנת לבדוק הרבה תהליכים ביוכימיים

יאסר חוג'יראת: זה ייכנס לכל התאים או שזה לתאים ספציפיים?      

האני ברהום: הספציפיות תהיה יותר בשחרור, אפשר לעבוד על ספציפיות, שיילך לתאים מסוימים, זה תחום בפני עצמו, אבל אנחנו יכולים לקחת את הטכנולוגיה הזאת ולעשות לה אדפטציה לחלקיק הזה

האני ברהום:  יש מולקולות מסוימות שיודעות לגשת לתאים מסוימים שאפשר לשים אותם על פני השטח

האני ברהום:  נגיד אם אנחנו רוצים שיילך יותר לתאים סרטניים אז אנחנו שמים עליו קצת סוכר ואז תאים סרטניים ידועים שהם קופצים על סוכר מהר, אז הם יבלעו אותו מהר

האני ברהום:  לדוגמה

אבראהים חג'אזי: אבל בטכנולוגיה של טרגטינג, ד"ר ג'לאל גנאים הוא מומחה של טרגטינג והוא הקים חברה של הכוונה לתרופות שיגיעו ליעד שלהם

האני ברהום: זה ענף בפני עצמו, אנחנו לא מומחים בזה ולא ניכנס לזה

האני ברהום:  אנחנו פשוט ניקח טכנולוגיות כאלה קיימות

האני ברהום:  אחד הניסיונות שעשינו, ניסינו לעשות את זה בתוך מבחנה על תאים של סרטן מוח ויש לנו תוצאות שמראות איך אנחנו באמצעות אור יכולים לשחרר את התרופות האלה

האני ברהום:  זה מחקר שאני עכשיו עובד עליו עם ד"ר מוחמד וגם בשיתוף עם פבל גינזבורג, הוא גם שותף איתנו בדבר הזה

האני ברהום:  כאן רואים איך כשהפעלנו אור על תאים שהם גם עם החומר הפעיל שלנו, קומפוזיט מסוים, שאם אתה מפעיל אור הוא מאוד רגיש והוא משחרר תרופה יותר ואז יש לך יותר תמותה של תאים

האני ברהום:  פה רואים כיצד כתלות בלייזר החלקיקים קטנים, כלומר אנחנו ממיסים אותם באמצעות האור

האני ברהום:       הדבר הזה זכה לשני פרסים, אחד מהם היוקרתי בפקולטה להנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב, פרס רוזנברג, ובשנה שעברה זכיתי בשני הפרסים האלה בפרויקט הזה ואני ממשיך איתו עם פרופ' פבל גינזבורג

האני ברהום:       אלה דברים שכבר התחלנו לעשות אותם, זה תוצאות משבוע שעבר שעשינו אני ומוחמד, פה אתם רואים סתם צבעים, אבל בשבילי זה חלקיק, זה חלקיקים שעשינו, הם פשוט אליפטיים, והנקודות האדומות זה זהב

האני ברהום:  התמיסה כולה אמורה להיות ירוקה, פלורוסנטית, אבל אנחנו רואים שהירוק הוא יותר בכיוון של החלקיקים, כי בנינו אותם ככה שהם ייתנו יותר רזולוציה וזה מחקר שאנחנו עומדים לפרסם בקרוב ורואים שהירוק, יש יותר קונטרס שם וזה מאפשר לעשות חישה והרבה דברים נוספים

האני ברהום:       ועוד דברים שאנחנו רוצים לעשות איתו, אנחנו גם בטרייסולר רוצים להשתמש בחלקיקים האלה, בתכונות שלהם, אינריצ'מנט ואנהנסמנט של הפוטוסינתזה, החלקיק הזה מפזר מאוד אור ולכן אפשר להשתמש בו לפיזור אור אחיד בתוך החממה וגם לפאנלים הסולריים

האני ברהום:  יש לנו מחקר שפרסמנו ב-Nano Letters לפני שלוש שנים כשהראינו שיש צמחים שאפילו מגדלים אותו על עליהם בשביל למקד את האור בתוך העלה

האני ברהום:       ויש לנו עוד דברים, אתם שכחתם מה דיברנו בהתחלה אז אני אחסוך את זה מכם, יש לנו חזון ארוך וגדול ואנחנו מקווים שנעשה את זה

האני ברהום:  כמובן אני אומר לכם שאנחנו עושים הרבה דברים פה, אבל הכלים האלה, אין לנו אותם במרכז

האני ברהום:  נכון, התקציב הוא מכובד, 2

האני ברהום: 9 מיליון, כמו ששמעתי, אבל כלי כזה שייתן את התמונה הזאת, שהוא נמצא בשפע באוניברסיטת תל אביב, מיקרוסקופ קונפוקלי שנמצא בשפע באוניברסיטת תל אביב, כמעט כל חוקר בביולוגיה יש לו, או גישה או אחד כזה בתוך המעבדה, מכשיר כזה משהו כמו מיליון או שני מיליון, תלוי כמה אתה רוצה להוסיף עליו תוספים, וזה דבר שהוא בסיסי למחקר שאנחנו עושים פה ואלה כלים שאנחנו חייבים גם בשביל לחסוך

האני ברהום:  אם אני רוצה לעשות פה מדידה אני צריך ללכת לאוניברסיטת תל אביב ולבזבז יום שלם

איימן עודה: קיבלת

האני ברהום: והדבר הכי חשוב, זה סיכום משעמם, ככה אני עושה את השחרור, זו התאורה שאני עושה, פה התאים, פה אנחנו רואים את החלקיקים בתוך גרעין תא ודברים, פה אנחנו שולטים על החלקיקים באמצעות לייזר ועוד הרבה דברים שאנחנו עושים

האני ברהום:  אלה הפרסומים שעשיתי בנושא הזה

האני ברהום:       ואני רוצה להודות, כמובן אם שכחתי מישהו אני מתנצל

האני ברהום:  אני מודה לכולם כמובן שקיבלו אותי פה, אני אוהב את המקום הזה ואני מודה, מוחמד, תודה רבה שעזרת לי לבוא למקום הזה, אברהים קיבל אותי בזרועות פתוחות ורחבות, ד"ר מוחמד, ניזאר וכל הקבוצה של הטרייסולר, אני מודה לכם וכמובן תודה לפרופ' פבל גינזבורג

אבראהים חג'אזי: אחרונה וסופית אלחאן עבאסי, היא תגיש לנו על הפרויקט של שיתוף פעולה עם הרשויות בתחום ניקיון המרחב הציבורי

אבראהים חג'אזי:  סיפרתי לכם, זה פרויקט שזכה לשיתוף פעולה עם שלוש רשויות מטעם המשרד להגנת הסביבה

אבראהים חג'אזי:  אלחאן גם תציג את תחום הלימוד והמדעים לתלמידים, היא ועלא

אבראהים חג'אזי:  בבקשה, קצר ולעניין

אלחאן עבאסי: בנוסף לחלק המדעי יש עוד יוזמות חברתיות שהמו"פ יזם, אחת מהן זה פרויקט ניקיון המרחב הציבורי בסיוע המשרד להגנת הסביבה

אלחאן עבאסי:  בעיקר יש לנו הערכת רמת הניקיון ברשויות המקומיות והכנת תכנית לעידוד הניקיון במרחב הציבורי כאשר הפתרונות מבוססים על כלכלה התנהגותית

אלחאן עבאסי:       מה שאנחנו עושים, זה דוגמה מכפר קרע, אנחנו לוקחים כמה נקודות מכל יישוב או כפר ולפי הנקודות האלה אנחנו ממיינים את הפסולת שנמצאת שם, כלומר חוץ משאנחנו גם סופרים אותם, השלב הראשון זה היה סקר שאנחנו רק רוצים לדעת מה המצב הקיים בכל יישוב ויישוב

אבראהים חג'אזי: מה הכי הרבה?      

אלחאן עבאסי: זה סיגריות

אלחאן עבאסי:  הכי נפוץ

אלחאן עבאסי:  ממש לוקחים את האזורים או המקומות שממש צריך לטפל בהם ועושים כל מיני רעיונות שמתבססים על העיקרון של כלכלה התנהלותית

אלחאן עבאסי:  אלה דוגמאות לפחים או אשפתונים לסיגריות, לפארקים או לבתי ספר

אלחאן עבאסי:  גם דאגנו שיהיה ייצור מקומי, מהאזורים שלנו או מאזור המשולש וגם אנחנו עובדים עם ציירים מכפר קרע שרוצים לשלב את אמנות הרחוב ויש כל מיני משחקים שאנחנו שיחקנו בהם כשהיינו ילדים, ציורים על הפחים, כל מיני רעיונות

אלחאן עבאסי:  גם זה רעיונות לציורים על גדר מהעולם הערבי דווקא

אלחאן עבאסי:       בנוסף לכך יש לנו עוד פרויקט שאני והשותפה עלא חאג' יחיא, בלעדיה אני לא יכולה לעשות כלום, קרן המדע, אנחנו מקבלים בתי ספר מכל האזורים, לא רק דווקא מאזור המשולש, גם מהצפון, יש לנו כרגע יותר משמונה בתי ספר, בעיקר אנחנו משלבים את הלימוד במשחקים, בניסויים, שתהיה להם כזאת חוויה

אלחאן עבאסי:  אלה תמונות עם תלמידים וזהו בעיקר

אבראהים חג'אזי: תודה רבה

אבראהים חג'אזי:  אנחנו נלך לחממות לראות בפועל מה אנחנו מייצרים, מה אנחנו עושים

אבראהים חג'אזי:          (סיכום הישיבה)     

איימן עודה: אנחנו מבחינתנו, זה שהגענו למקום הזה זו אמירה ואנחנו לא רוצים שהעניין יסתיים באוכל הטעים שאכלנו, אלא מעכשיו נתחיל ביחד והמבחן שלנו, של כולנו, בעיקר שלי ושל ד"ר יאסר חוג'יראת ושל הוועדה כולה, זה לממש את מה שביקשתם, זו זכותכם, ואני חושב שאם אנחנו רוצים להצביע על נקודה שהיא זו שתביא לתוצאה שאנחנו רוצים המילה היא עקביות

איימן עודה:  במידה שאנחנו בכל שבוע נהיה בקשר, לאן הגענו, מה עושים בשבוע הבא, כך אנחנו תוך חודש-חודשיים נתחיל לראות פירות

איימן עודה:      אני רוצה לחלוק על חברי, זה משהו פוליטי, אבל אני חושב שאנחנו צריכים לנהל את זה ביחד

איימן עודה:  חברים, אני מאמין שזה לא קואליציה ואופוזיציה, יש דברים שהם זכות הציבור וזה לא צריך להיות קשור בעמדה פוליטית

איימן עודה:  נציגי תל אביב נמצאים באופוזיציה משנת 77' כמעט 80% מהמקרים, אף אחד לא אמר לתל אביבים: אני רוצה להעניש אתכם או לתת לכם פחות

איימן עודה:  לקשור את הזכויות בעמדות פוליטיות זה דבר לא נכון כלל וכלל, מה גם שהמדינה הזאת יודעת היטב לתת ביד ולקחת ביד השנייה, למשל אומרים לך, אתה יודע מה, אתה מתעקש, רוצה להפיל את הקואליציה, רוצה עוד שני מיליארד שקלים? ניתן לך, אבל בשביל להחזיר אותם מעלים את שכר החשמל, את שכר המים, אז האזרח הפשוט ירגיש עם הזמן, יוודא שלקחו לו ביד השנייה

איימן עודה:       לכן התפיסה צריכה להיות כוללת

איימן עודה:  חברים, אנחנו הסתגלותיים, לא בדלניים, אנחנו רוצים להשפיע בצורה הישירה ביותר עם תפיסה כוללת אחרת נהיה כמו החרדים שנמצאים בממשלה שמצבם לא השתפר אף פעם, מצב החרדים עצמם, אף פעם, למרות שב-80% בממשלות הם שם בפנים, למה? כי נתנו להם ביד ולקחו ביד השנייה

איימן עודה:  העמדה צריכה להיות הוליסטית

איימן עודה:       תודה רבה לכם, לכולכם