ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 34, 2023-03-15 00:00

עודד פורר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עליה, קליטה ותפוצות, היום כ"ח באדר תשפ"ג

עודד פורר:  הנושא הוא ייצוג הולם ברשויות המקומיות בקרב עולים חדשים ובכללם, בני העדה האתיופית

עודד פורר:  זה הדיון השני שאנחנו עושים השבוע של ייצוג הולם במסגרת דיווחי חובה שמחויבים לדווח לוועדה שלא התכנסה בכנסת הקודמת, ולכן גם לא היה דיווח הרבה מאוד זמן

עודד פורר:      הדיווח בדיון הנוכחי יתייחס לשנת 2021, הדיון הקודם התייחס לשנת 2020, דובר בו על נתוני העסקה בשנת 2018

עודד פורר:  הנתונים שתיכף יציגו לנו, עולות כמה בעיות מאוד מאוד ברורות, גם מבחינת העמידה ביעדי העסקה וגם משהו פחות נבחן, אבל לדעתי הוא מאוד מאוד חשוב, זה איכות העסקה

עודד פורר:  לא רק כמה מעסיקים, אלא במה מעסיקים, ואת המסגרת לדיון נתחיל עם הצגת הדו"ח של המרכז למחקר והמידע של הכנסת

עודד פורר:  בבקשה

שלמה אליהו: בוקר טוב לכולם

שלמה אליהו:  מי שהיה פה לפני יומיים יודע שקוראים לי אילה אליהו ואני ממרכז המחקר של הכנסת, ושהכנו מחקר בנושא ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה בקרב הרשויות המקומיות

שלמה אליהו:  ואתם גם זוכרים שיש חובת ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה בחוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי, ובחוק לא נקבע יעד לייצוג הולם, אבל נאמר שהרשויות המקומיות צריכות, והגופים נוספים, או החברות הממשלתיות או התאגידים הציבוריים צריכים לקבוע יעד

שלמה אליהו:      אז באמת, כמו שראינו לפני יומיים, החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים קבעו יעד שהוא כשיעור יוצרי אתיופיה באוכלוסיה, שהוא 1

שלמה אליהו: 7%

שלמה אליהו:  בדו"ח של משרד הפנים בעצם לא נקבע יעד כזה, לא היתה התייחסות ליעד, וכשפנינו למשרד הפנים כדי לקבל תשובה בנושא מהו היעד, לא הצלחנו לקבל תשובה ברורה ומהנתונים שקיבלנו, בעצם אפשר להשוות את ייצוג יוצאי אתיופיה בקרב עובדי הרשויות המקומיות, גם לשיעור יוצאי אתיופיה בכלל האוכלוסיה בישראל, וגם אפשר להתייחס לייצוג שלהם בכל רשות ורשות, לייצוג באוכלוסיה בכל רשות ורשות

שלמה אליהו:      אם נסתכל על כלל העובדים ברשויות המקומיות, אנחנו רואים שיש 105,471 עובדים ב- 253 רשויות מקומיות שדיווחו בשנת 2021, שזה כמעט כל הרשויות המקומיות

שלמה אליהו:  מתוכם, 1947 עובדים יוצאי אתיופיה, שזה 1

שלמה אליהו: 8% מכלל העובדים, כלומר יותר משיעור הייצוג בכלל האוכלוסיה

שלמה אליהו:      אבל אם מסתכלים פר רשות, אנחנו רואים שיש פערים מאוד גדולים בין הרשויות

שלמה אליהו:  אני מקווה שאתם מצליחים לראות, זה קצת הפוך וקצת קטן, אבל נגיד לסיכום שמתוך ה- 253 רשויות דיווחו רק 52 רשויות בעצם היה בהם ייצוג לעובדים מעל לייצוג באוכלוסיה, מעל ייצוג יוצאי אתיופיה באוכלוסיה שהוא 1

שלמה אליהו: 7, ובשאר הרשויות, שזה כ-200 רשויות היה ייצוג מתחת לשיעור הייצוג באוכלוסיה, כאשר ב- 134 רשויות היה 0 ייצוג ליוצאי אתיופיה בקרב העובדים, ונציין ברוב הרשויות האלה, גם שיעור התושבים יוצאי אתיופיה הוא כמעט 0, ושמתוך הרשויות האלה, יש גם 75 רשויות מקומיות ערביות, שבהם אולי יש חסמים נוספים להעסקת יוצאי אתיופיה, אם כי יש גם רשויות ערביות שבהן כן הועסקו עובדים יוצאי אתיופיה

עודד פורר: את לא יודעת להגיד אבל באיזה מקצועות הם מועסקים

שלמה אליהו: לא, אבל אני כן יכולה לעכשיו לתת כמה נתונים על הדירוגים

שלמה אליהו:  אם מסתכלים באמת על הדירוגים השונים, סליחה זה משובש לכם, אז אני אגיד ככה – בדרג הניהולי הבכיר, זה הקטגוריה שמופיעה פה למעלה, אנחנו רואים שרק 0

שלמה אליהו: 2 מהעובדים יוצאי אתיופיה מועסקים בדרג הניהולי הבכיר, לעומת 3

שלמה אליהו: 6 בקרב כלל העובדים

שלמה אליהו:      בדירוג האקדמאי, אנחנו רואים ש-5

שלמה אליהו: 9 מהעובדים יוצאי אתיופיה מועסקים בדירוג האקדמאי, לעומת כ- 10% מכלל העובדים

שלמה אליהו:      בדרג המקצועי 19% מהעובדים יוצאי אתיופיה, דומה לייצוג של כלל העובדים, ובדרג המנהלי 74% מהעובדים יוצאי אתיופיה, לעומת 66% מכלל העובדים

יוסף טייב: מה האחוז שלהם באוכלוסיה?     

שלמה אליהו: 1

שלמה אליהו: 7

יוסף טייב: זאת אומרת, הם קצת מעל

שלמה אליהו: כן     

עודד פורר: כשמסתכלים על כלל הרשויות המקומיות

שלמה אליהו: אני אוסיף שקיבלנו גם נתונים על העולים החדשים בקרב הרשויות המקומיות, אין יעד לייצוג הולם לעולים החדשים, אבל משרד הפנים כן מקבל מהרשויות המקומיות מידע על כמה עובדים עולים חדשים הם מעסיקים

עודד פורר: איך הם מגדירים עולה חדש?     

שלמה אליהו: הם מגדירים עד 12 שנה בארץ

שלמה אליהו:  אז נציין שוב שאין יעד, אבל יש נתונים על מספר עולים חדשים שמועסקים, ואנחנו רואיםש-70 רשויות מקומיות מעסיקות עולים חדשים; 143 רשויות אינן מעסיקות עולים חדשים, ורשויות נוספות לא דיווחו כלל

שלמה אליהו:      לסיכום, אנחנו יכולים לראות שבסך הכל, מתוך כלל הנתונים, יש ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה, שהוא מעל שיעורם באוכלוסיה, אבל יש פערים גדולים בין הרשויות, ויש רשויות שאין בהן בכלל ייצוג ליוצאי אתיופיה

שלמה אליהו:  תודה     

עודד פורר: זה לא כלל תאגידים מקומיים, זה כלל רק רשויות מקומיות מה שהצגת לנו כאן?     

שלמה אליהו: כן, יש איזה שהוא ניסיון של השלטון המקומי להכניס את התאגידים העירוניים לתוך הדיווח הזה, אבל זה עדיין לא

עודד פורר: מאיר דויטשר, משרד הפנים

עודד פורר:  יש לי גם כמה שאלות אליו

מאיר וילנר: דבר ראשון, כמו שאמרו, לגבי הנושא של היעד

מאיר וילנר:  אז כמו שנאמר פה, כיום עדיין לא מוגדר היעד

מאיר וילנר:  היה ניסיון לקדם תיקוני חקיקה על זה, בכלל כל הממשלות התכופות

עודד פורר: למה זה לא יכול להיות בחוזר מנכ"ל?     

מאיר וילנר: אני לא יודע לומר

מאיר וילנר:  זה ללשכה המשפטית שתקדם את זה בפסיקה

מאיר וילנר:  כן אנחנו נכון להיום, בפועל

עודד פורר: היועצת המשפטית שלכם לא רצתה להגיע

עודד פורר:  המשרד בחר שלא לשלוח את הייעוץ המשפטי

מאיר וילנר: אני כן יודע להגיד, שהיום בפועל אנחנו מכוונים למקום של אחוז יוצאי אתיופיה באוכלוסיה ברשות הספציפית, גם הנתונים קרובים לזה ברשויות שבהם יש יותר יוצאי אתיופיה יש יותר ייצוג, וברשויות שבהן יש פחות, יש פחות ייצוג

מאיר וילנר:      אני לא יודע להגיד נקודתית לגבי היעד, מאחר והוא עדיין לא נקבע, אבל זה מה שצריך

עודד פורר: מה זה מכוונים? כשאתה אומר מכוונים, איך מכוונים, מי זה מכוונים, מי?     

מאיר וילנר: הנתונים בפועל

עודד פורר: לא הנתונים

עודד פורר:  אני שואל, תראה, משרד הפנים בסוף אחראי על הרשויות המקומיות, עם הרבה מאוד סמכויות מול הרשויות המקומיות

עודד פורר:  אין יעד

עודד פורר:  תגידו לי שאתם לא רוצים לקבוע יעד, זו גם אמירה

עודד פורר:      אין יעד שהוגדר לרשויות המקומיות, אין יעד כזה שהוגדר בחוק, הוא לא צריך, לשיטתי לא חייב חקיקה, זה יכול להיות בהכוונה, כמו שאתה אומר

עודד פורר:  הכוונה, משרד הפנים מכווין, הוא מוציא חוזר מנכ"ל ואומר אני מבקש מהרשויות המקומיות שיעשו 1, 2, 3, 4

עודד פורר:  מדוע לא יוציא מנכ"ל משרד הפנים חוזר שאחד, דורש מהרשויות המקומיות להעביר את הנתונים, כולל נתונים של תאגידים עירוניים, אין שום הבדל בהיבט הזה

עודד פורר:       אם היה פה נציג ההסתדרות, הייתי שואלת אותו איפה הם עובדים בעניין הזה

עודד פורר:  מה יש עובדים סוג א', סוג ב'? זה במובן הזה

עודד פורר:       ודבר שני, קובע את היעד, ואז היית אומר לי, אנחנו מכווינים

עודד פורר:  אנחנו מכוונים ואז אפשר לנהל את הדיון אם מכווינים לפי רשות, לפי אזור, יש הגיון בזה שעובדים ברשויות המקומיות לא ייסעו מעיר אחת 50-60 ק"מ, בדרך כלל רוב העובדים הם מקרב תושבי הישוב, אז יש בזה היגיון, אבל כשאתה אומר מכווינים, מי?     

מאיר וילנר: אז אני רוצה לחדד

מאיר וילנר:  דבר ראשון, היום המצב הנתון שזה הרשויות מחויבות לדווח לנו, אנחנו לא בודקים את אמינות הדיווח, את איכות הדיווח

מאיר וילנר:  אנחנו פשוט מדווחים את מה שמדווחים, אנחנו מעבירים לכנסת כמות שזה, והדגש שלנו בשנים האחרונים היה להגיע של 100% דיווח

מאיר וילנר:  לפני שנה ולפני שנתיים הגענו לזה, והשנה כרגע חסר לנו 5 רשויות, ואנחנו נסיים גם איתם בע"ה

מאיר וילנר:  זה דבר ראשון

מאיר וילנר:      לגבי תאגידים עירוניים, נכון להיום אין להם חובה, הם לא נחשבים, הם לא צריכים לדווח

מאיר וילנר:  כן יש רצון להכניס אותם, אבל שוב, זה מורכב יותר כרגע, במצב הנוכחי

עודד פורר: כשאתה אומר יש רצון, יש פה כל מיני אמירות שאני מצטער, אני צריך לרדת לשורש שלהם

עודד פורר:  של מי?     

מאיר וילנר: ברור שאנחנו כמשרד רוצים שכולם ידווחו

מאיר וילנר:  מצד שני, לדרוש מהרשויות להכניס דברים שהם לא מחויבים, זה קצת מורכב יותר וזה בסופו של דבר יש כאן דרישות נוספות מהרשויות, שכמו שהיא ציינה פה מקודם, ההסתדרות ומרכז שלטון מקומי גם צריכים לרצות ולשתף פעולה עם זה, נכון להיום, במצב הנוכחי

מאיר וילנר:      לגבי שאר האוכלוסיות הייצוג, הוזכרו פה עולים חדשים

מאיר וילנר:  אז מה שאנחנו בעצם עשינו בצורה וולונטרית, אנחנו יש לנו את מדד ההון האנושי, זה מספר את הסיפור של יוצאי אתיופיה וגם של כל אוכלוסיות הייצוג

מאיר וילנר:  אנחנו מדי שנה ושנה מבקשים מהרשויות לדווח על כל הנושא של הייצוג ההולם בקרב אוכלוסיות הייצוג, כולל רמת משרות, חוץ מיוצאי אתיופיה שהם מחויבים, השאר זה באופן וולונטרי, והנתונים שהוצגו פה, הם בעצם מהדיווחים האלה

מאיר וילנר:  זה כבר 3 שנים, או שנתיים, שהם מדווחים

מאיר וילנר:  השנה היה השנה השלישית, וזה מתחיל לייצר איזה שהוא בסיס של נתונים, שעל בסיסו אפשר יהיה להתחיל לנסות לקדם את היוזמות

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  רצית להתייחס, עו"ד אדיסו, היתה לך שאלה?     

זאלו אדיסו: כן

זאלו אדיסו:  מאיר, בעצם עבר את ההכשרה שלנו, של אגף הגיוון בשירות המדינה, במטרה באמת לתת כלים, לפקח ולבקר את כל הנושא של ייצוג של יוצאי אתיופיה ברשויות המקומיות, בשונה מהממשלה, באמת מי שעובד שם זה האזרחים שגרים ברשויות עצמם, מהנתונים שד"ר אליהו הציגה, אי אפשר באמת לראות מהם אחוזי הייצוג, ובאיזה רשויות כן עומדים

זאלו אדיסו:  בעצם אין אחוז ייצוג

זאלו אדיסו:  אני חושבת שכמו שהחברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים דואגים לאחוז ייצוג כמו שנקבע בהחלטת ממשלה, שזה בעצם 1

זאלו אדיסו: 7 לפי הייצוג של יוצאי אתיופיה בחברה, נראה לי שזה גם מה שאמור להיות ברשויות המקומיות והייצוג שם הוא סופר חשוב

משה סולומון: אבל מול מה זה, מול אחוז האוכלוסיה באותה עיר? איך עשו את זה? הכללי זה 1

משה סולומון: 7, אבל ברשות מסוימת יש מקום שזה 11,000 ויש 900 איש

זאלו אדיסו: כמובן בהתאמה, אבל נראה לי שהם צריכים לקבוע אחוז ייצוג או לדאוג לפיקוח ובקרה, כמו שראינו, תאגידים עירוניים בכלל לא מחויבים להציג ולתת נתונים על אחוזי העסקה של יוצאי אתיופיה, שזה משהו שהוא מהותי, בגלל האזרחים האלה מקבלים שירותים בכל תחומי החיים, ואני מניחה שאם אין עובד או עובדת יוצאי אתיופיה שמדברים את השפה ונותנים שירות, בביטוח הלאומי לצורך הדוגמא, פספסנו את המטרה

עודד פורר: מרכז שלטון מקומי

רות דיין מדר: רות דיין מדר, מרכז שלטון מקומי, ממונה על תחום של עליה וקליטה

רות דיין מדר:  אנחנו רואים חשיבות גבוהה בנושא הזה, מדי שנה אנחנו מוציאים מכתב בנושא לרשויות המקומיות לעמוד בחוק, הסבנו את תשומת הלב של הועדה וגם של משרד הפנים, שבעצם אם בחקיקה עצמה או על הדרך הפרשנות, או בתיקון חקיקה, יהיה אפשר להוסיף את התאגידים העירוניים, היינו רואים שאחוז של השילוב הוא גדול יותר ורחב יותר

רות דיין מדר:  ברור שברגע שאנחנו יש לנו את הרשויות הערביות, שהן נתח מאוד גדול מתוך הרשויות המקומיות, יותר מ-1/3, הן משפיעות על האחוז שיורד, כי פחות אוכלוסייה אתיופית עובדת ברשויות הערביות, פחות אוכלוסייה עברית עובדת ברשויות הערביות, אבל אנחנו נשמח לכל דרך כדי לשפר ולעלות את המספר, לא רק אחוז יוצאי אתיופיה שעובדים, אלא גם בכלל של כל העולים

רות דיין מדר:  אנחנו חושבים שנכון שעולים ישתלבו, ואנחנו חושבים שהרשויות המקומיות הן כתובת נהדרת לעולים להשתלב בתפקידים, וזה תפקיד של השלטון המקומי להיות שותף בעליה, בכל הנושא הזה, אז נשמח לשתף פעולה בכל דרך שהיא

עודד פורר: מה לגבי העברת נתונים על תאגידים עירוניים?     

רות דיין מדר: לנו אין נתונים

רות דיין מדר:  לכן ביקשנו ממשרד הפנים

עודד פורר: לא, מה עמדתכם? אמר משרד הפנים לא רוצים לדרוש הרבה ממשרד הפנים

רות דיין מדר: לא, לא

רות דיין מדר:  אנחנו עודדנו, אנחנו אלה שביקשנו במספר מכתבים גם לוועדה

עודד פורר: אני חייב לומר, אני לא רואה סיבה שבעיר כמו רחובות, שיש לה כמה חברות עירוניות, ויש בה קהילה גדולה של יוצאי אתיופיה, לא נדע כמה מועסקים בחברה העירונית לתרבות, כמה מועסקים בחברה הכלכלית

עודד פורר:  זה חלק מהעניין

רות דיין מדר: ברור, אנחנו ביקשנו לכלול את התאגידים העירוניים כחלק

עודד פורר: תאגידי המים נחשבים כתאגידים עירוניים במקרה הזה?     

רות דיין מדר: כן, בהחלט

רות דיין מדר:  אנחנו אמרנו שהתאגידים העירוניים הן הזרוע הארוכה של הרשות המקומית, ולכן אנחנו מבקשים לכלול בבדיקה הזאת גם את התאגידים העירוניים, כי ברור לנו שיש לא מעט יוצאי אתיופיה שעובדים גם בתאגידים העירוניים

עודד פורר: אין לנו מיפוי הנהלה, כמה הם מקרב הנהלת הרשויות המקומיות? תפקידי ניהול

עודד פורר:  כשאת מגדירה ניהול בכיר, מה זה?     

שלמה אליהו: זה לפי הגדרות התקשי"ר, זה בעמוד 8

שלמה אליהו:  מי שבחוזי בכירים, חוזים אישיים

עודד פורר: שם אנחנו נמצאים בבעיה

עודד פורר:  שם הבעיה המרכזית

עודד פורר:  חברי הכנסת, מישהו רוצה להתייחס? בבקשה חבר הכנסת סולומון

משה סולומון: אני אגיד ככה, הסתכלתי על עמוד 8 עוד לפני כן, באמת המספרים המוחלטים וגם האחוזים הם לא מספיקים, אבל הם בסדר, זה לא משהו שאתה יכול שיש פה איזה שהיא התעלמות, כן יש איזה שהוא משהו מסוים, אבל ננסה שניה להסתכל, אני גם הגעתי מחבר העולים, עברתי בשלטון המקומי כמנהל תכנית צוערים והנושאים היו האלה היו חשובים לנו, אני אגיד שהעניין של מינוי של אנשים או עבודה של יוצאי אתיופיה, במקרה הזה ברשויות המקומיות, יש לזה חשיבות בלתי רגילה

משה סולומון:  החשיבות היא לא במובן של כמה עובדים יש לנו, אלא חשיבות הדבר הזה היא איך אני מייצר איזה שהוא מרחב בטוח, מרכז מיוצג, מרחב שאיפות לכל האוכלוסייה בכלל

משה סולומון:      כשיש מישהו שמדבר בשפה שלך, לא בשפה של אמהרית, אנחנו יודעים להגיד שהיום האנשים לא צריכים את האמהרית במובן הזה, כי הם כבר מה שנקרא וותיקים בארץ, אבל כשיש מישהו שמכיר אותך ואתה יודע לפנות אליו, אתה יודע להגיד שהוא ידאג שהעוולות האלה לא יקרו, או דברים לא יקרו, אז זה נותן לבנאדם יכולת להתפתח הרבה הרבה יותר בהקשר של הפעילות החברתית, ולכן אני כן הייתי רוצה שהשלטון המקומי ייתן לזה, לא רק יגיד אנחנו לא מתנגדים, אלא לפעול באופן אקטיבי

משה סולומון:  לא מכוח חוק, לא מכוח איזה שהיא החלטה, אלא מכוח ההבנה שככל שהמרחב הרשותי, המוניציפלי, יהיה בו ייצוג מאוד משמעותי של כלל האוכלוסייה, כך ייטב לאוכלוסייה עצמה

משה סולומון:  כלומר, המוביליות, המעורבות, הרלבנטיות, אפילו אותם אוכלוסיות שהם בשולי החברה שאנחנו יודעים שאנחנו מתעסקים בהם הרבה, משקיעים בהם הרבה כסף הם אל יהיו, ולכן בסוף אנחנו נצטרך להסתכל על טבלאות כמו שהראית, אבל מעבר לטבלאות, יש כאן, אני רואה בזה איזה שהוא אחריות של השלטון המקומי, אחריות של כל הממסדים, כדי שלעניין הזה של הבכירים בשתי הרמות, אני לא יודע איך הם נקראים, גם בדרג הניהול וגם בדרג האקדמי, יש שם עלייה גבוהה יותר, אפילו מהחלק באוכלוסייה, כי באופן הזה אתה תוכל להגיע, איך אומר הרמב"ם, שכשאדם נמצא בקיצוניות אחת, יגיע לקיצוניות השנייה, ואז יגיע בסוף לשביל הזהב

משה סולומון:       פה אנחנו צריכים להגיע לשביל הזהב מהר, בשביל זה אנחנו צריכים לעשות עבודה הרבה יותר נרחבת

משה סולומון:  זה מכל הכיוונים

משה סולומון:  אז אני שמח שהעיסוק הזה קורה כאן בוועדה, ואני מקווה שההנכחה הזאת תגיע גם לקצה

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  ח"כ טייב

יוסף טייב: תודה אדוני היו"ר

יוסף טייב:  קודם כל תודה על הדיון, אני רוצה רק לומר שאתם צריכים להבין שמעבר לקביעת היעדים לייצוג הולם, שלצערי לא נקבע ואדוני היו"ר גם יאמר את זה במסקנות, אבל אני חושב שמשרדי הממשלה, רשויות, תאגידים, כל אחד קובע לעצמו את היעד, מן הראוי היה שממשלת ישראל תקבע יעד רחב יותר, זה אחד

יוסף טייב:  ויעד שיהיה שווה בכל מקום

יוסף טייב:  לא יתכן שתאגיד יקבע אחוז כזה ורשות באותה עיר שהתאגיד קבע לצורך העניין 2%, תקבע אחוז וחצי

יוסף טייב:  יש דברים שהם לא הגיוניים

יוסף טייב:       מעבר להנגשת השפה, לזה שאם מגיע דובר אמהרית, או צרפתית, או רוסית, או אוקראינית, או איזה שהיא שפה, מעבר לשפה עצמה, יש פה עניין של מנטליות

יוסף טייב:  וכשמגיע אותו עולה, הוא יכול להיות 15,20,30 וגם 40 שנה בארץ

יוסף טייב:  בסוף יש לו מישהו שמבין את התרבות שממנה הוא הגיע, והוא מבין שכשהוא פונה אליו בצורה כזו, וגם אומר לו אותו דבר, אבל אומר לט את זה בצורה קצת אחרת, המסר עובר

יוסף טייב:      ובמדינה מודרנית, שבסוף הציבור כפוף ותלוי והופך תלותי ברשויות, והוא צריך רישיון בניה ובזה הוא צריך משהו אחר, אם זה ברווחה, ואם זה בחינוך, וכמה שאנחנו ניתן את המענה, אז זה יהיה רחב יותר, שיביא את המענה לאותה אוכלוסייה שנמצאת באותה העיר

יוסף טייב:      אני לא יודע אדוני היו"ר אם נקבע האחוז לפי אחוז באוכלוסייה הכללית או מה שקורה באותה העיר

יוסף טייב:  כפי שנאמר, אם בעיר יש 20% עולי אתיופיה או עולי אוקראינה, מה יעזור אם אני אתן 1

יוסף טייב: 5% מכלל האוכלוסייה שנמצאת באותה עיר, לא פתרתי את הבעיה ולא הגעתי לפתרון שלכאורה לשמה נוצר החוק

יוסף טייב:      זה לא משנה, היום אנחנו מדברים על עולים, וזה בחרדים וזה בני מיעוטים ועל כל הרצף של החוק שלשמו הוא נקבע, ולכן אני חושב שהיה מן הראוי שתהיה אולי החלטת ממשלה על הנושא הזה, שיכפה על כל רשות, קודם כל לשנות את הקריטריון, שזה לא אחוז האוכלוסייה הכללית שלהם במדינה, אלא לפי מקום, לפי מחוז, לפי עיר, לפי שכונה

יוסף טייב:  זו נקודה אחת

יוסף טייב:      נקודה שניה, שזה יהיה באמת משהו כללי

יוסף טייב:  שאם בעיר מסויימת נקבע שהרשות בגלל שבאותה עיר יש 20% עולי אתיופיה, אז יהיה 20% מועסקים באותה הרשות, יהיה כך גם בתאגידים וגם במקומות אחרים, וככה אני חושב שאנחנו נגיע וניגע ונביא בסוף לפועל את המטרה שלשמה החוק חוקק

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  יצחק בורבא – יו"ר התאגידים העירוניים – אתנו בזום

עודד פורר:  שלום, בבקשה

יצחק בורבא: אהלן, בוקר טוב

יצחק בורבא:  אני מתנצל, רציתי לבוא, אבל אני אחרי תאונת דרכים

עודד פורר: שיהיה רק בריאות

עודד פורר:  תראה, הנתונים בנושא ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה שמוצגים כאן בפני הוועדה בהתאם לחוק, מוצגים רק הנתונים של שהרשויות המקומיות

עודד פורר:  בלי הייצוג בתאגידים העירוניים, זאת אומרת שאין מידע בכלל על הייצוג בתאגידים העירוניים

עודד פורר:  השאלה, מה המניעה שכשהרשויות המקומיות מדווחות למשרד הפנים, שהוא זה שמעביר לנו את הדיווח, למה לא יכולות לדווח גם על התאגידים העירוניים, מה רמת הייצוג

יצחק בורבא: אני מתחבר לדברים האחרונים שנאמרו פה, מה שלא ייעשה בחקיקה, לדעתי לא יקרה

יצחק בורבא:  כי שיתוף הפעולה שמקבלים באירועים כאלה על בסיס וולונטרי הם בעייתיים

יצחק בורבא:  אני בעד שהמחוקק יקבע את המכסות ואת היעדים, ואת חובת הדיווח

יצחק בורבא:  אני שולח לתאגידים, ההתייחסות, אני לא רוצה להגיד לך, זה בכל מיני דברים, ההתייחסות בכלל דיווחים שעל בסיס וולונטרי הם בעייתיים, וגם בנושא הזה זה אותו הדבר

יצחק בורבא:      עכשיו, מה שאני חושב, וזה שוב בהמשך לדברים ששמעתי פה, זה שצריך להעביר בחקיקה ברורה את כל הנושא הזה

יצחק בורבא:  ואני רואה כל מה שבא בצורה חקיקתית, אנחנו צריכים להסדיר את זה ושיידעו שזה חובה, וזה לא זכות, ואני מרגיש לא נוח עם הדבר הזה, אבל 600 תאגידים עירוניים, אני לא רוצה להגיד לך, אתה שולח, אתה מבקש דיווחים כדי לעשות מצבת נתונים, כדי שאני אבוא עכשיו לכנסת ואני אגיד, ולא כל כך משתפים פעולה

יצחק בורבא:  ואיך אומרים שמגוון הנושאים שלא משתפים פעולה הן רבות

יצחק בורבא:      אז מה אני אומר, אני אומר שלדעתי אתה צריך להוביל חקיקה שאומרת בצורה וודאית, על תאגידים עירוניים

עודד פורר: חקיקה או הנחייה? אם יש לתאגיד העירוני הנחייה של משרד הפנים הוא מדווח, אני מניח

עודד פורר:  אם יש הנחיה

יצחק בורבא: לא! לא! לא! אני אומר לך שהנחיות יש כאלה שמתקיימים, יש כאלה שלא מקיימים

יצחק בורבא:  חסל סדר הנחיות

יצחק בורבא:  צריך לקבוע חובה לדווח, ואז אנשים ימלאו את חובתם שמן הסתם היא דבר שחייב אותו, חייב אותו

יצחק בורבא:  זה לא הגיוני מה שקורה

יצחק בורבא:  אז לכן, אני אומר, צריך להוביל חקיקה שתכריח את התאגידים לדווח כמו כל דבר

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  משרד המשפטים

טלילה דביר: בוקר טוב אדוני, בוקר טוב לכולם

טלילה דביר:  תודה רבה על הדיון החשוב הזה, על הרצף של דיונים, אני מאוד שמחה להיות פה

טלילה דביר:      עלו כמה נושאים, גם לגבי תאגידים עירוניים, גם לגבי יעדים או קביעות, ואני אשמח להתייחס אליהם

טלילה דביר:  לגבי התאגידים העירוניים, למיטב הבנתינו, ואולי השלטון המקומי ידייק אותי, אם אני טועה, כלומר עובדי תאגיד עירוני הם אינם עובדי רשות מקומית, קצת בהשוואה לעובדי חברות ממשלתיות, ולכן יכול להיות שבאמת על מנת שתהיה גם, קודם כל חובת ייצוג הולם, ובשלב הבא גם חובת דיווח, יהיה צריך להסדיר את זה בחקיקה, בדומה לכך שיש הוראות ייצוג הולם בשירות המדינה ובמקביל בחוק חברות ממשלתיות, וגם שם, אולי יהיה לחשוב על שיקולים של האם נגביל את זה לתאגידים עירוניים של מספר עובדים מינימליים או לא ואיך ניישם את זה

טלילה דביר:      בהיבט של יעדים, אני אשמח לומר משהו כללי על חובת ייצוג הולם בכלל לחקיקה, ביחס לכלל האוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם, זה רלבנטי גם ליוצאי אתיופיה, שאנחנו עוסקים בהם היום

טלילה דביר:  מי שרואה את רוב הוראות החקיקה השונות, רואה שלמעט חריג מיוחד, שזה ייצוג להולם לאנשים עם מוגבלות משמעותית, אין בחקיקה מכסות, אין יעד שנקבע בחקיקה, אלא תמיד רואים שהוראות ייצוג הולם הן בנסיבות העניין, מתוך הבנה שבאמת מעבר ליעדים ממשלתיים, שהם חשובים, יש נסיבות כמו, רשויות מקומיות שבהן אין יוצאי אתיופיה כמעט, או מגבלות אחרות, ולכן, לפחות בהקשר של שירות המדינה, הקביעה של יעדים, היא נעשית ע"י הממשלה, בהחלטות ממשלה, ככה זה גם יכול להתעדכן, וזה משהו שהוא חשוב כשאיזה שהיא דרך של הנחייה, לא מחייבת, לעמוד בכך ביעד, כי לפעמים יש נסיבות, אבל כן נותנת איזה שהיא הכוונה שכלפיה נמדדים

עודד פורר: אבל במקרה של המבנה המיוחד של השלטון המקומי והתאגידים העירוניים, אם אני לא טועה, כשרשות מקומית מקימה תאגיד עירוני, היא זקוקה למשרד הפנים ולאישורים של משרד הפנים, היא לא פועלת כעצמאית בשטח במובן הזה

עודד פורר:  אני צודק או טועה?     

טלילה דביר: אני חושבת שמשרד הפנים יידע יותר

טלילה דביר:  להבנתי, תאגיד עירוני הוא באמת הזרוע הארוכה של הרשות המקומית, כמו שהרבה פעם חברה ממשלתית היא הזרוע הארוכה של הממשלה

עודד פורר: מאיר דויטשר יידע לענות לי על זה? מאיר עדיין אתנו?     

מאיר וילנר: אני כן אומר שאצלנו במשרד זה מחולק, אנחנו בקרת הון אנושי ברשויות המקומיות מטפלים מול הרשויות עצמן, התאגידים זה באגף נפרד, אז כל מה שקשור לתאגידים, אנחנו נוכל לבדוק ולהחזיר תשובה לוועדה

מאיר וילנר:  אני לא יודע להגיד את המציאות העובדתית

עודד פורר: להבא, כשאנחנו מבקשים שיגיע יועץ משפטי של המשרד, זאת הסיבה

עודד פורר:  אין לי טענות אליך

עודד פורר:  שולחים אותך, אומרים הוא יודע לענות על כל השאלות

עודד פורר:  מכנסים דיון, מביאים לפה את כל הגורמים מכל משרדי הממשלה, 3 שנים לא התקיים דיון ודווקא משרד פנים, שהוא אחראי על הרשויות המקומיות, מתעקש לא לשלוח נציג מהלשכה המשפטית

עודד פורר:  אז במובן הזה, לא אתה, אבל ההתייחסות פשוט לא ראויה

עודד פורר:  לא ראויה, לא נכונה וגם טועה

עודד פורר:  מישהו רוצה להוסיף? בבקשה, אסתר בלום

אסתר בלום: שלום, אסתר בלום, קשרי ממשל בקליטה

אסתר בלום:  תודה רבה

אסתר בלום:  הייתי שמחה גם לראות נתונים על כלל העולים

עודד פורר: יש

עודד פורר:  הם לא מחויבים לדווח, אבל בדו"ח של ה-ממ"מ יש לנו גם נתונים על ייצוג של עולים באופן כללי

אסתר בלום: יופי, אז נשמח

אסתר בלום:  מה שאני כן ראיתי לגבי זה עד עכשיו זה שיש לנו אחוז אחד של כלל האנשים שמגישים מועמדות שהם עולים חדשים בכלל, שזה אחוז מאוד מאוד נמוך

אסתר בלום:  ומה שצריך לציין, מתוכם 77% עוברים את המיונים, כאשר מתוכם 64% מכלל האוכלוסיה עוברת את המיונים

אסתר בלום:  זאת אומרת, שעולים חדשים מצליחים במיונים, ומה שבעצם חוסם, זה שער הכניסה בכלל לכל המיונים לגשת בכלל למכרזים, כל זה חסום לגמרי וצריך לחזור להחלטת ממשלה שאתה קידמת, ולעבוד על זה

עודד פורר: אגב, משרד הקליטה, אני לא רואה פה מישהו ממשרד הקליטה

עודד פורר:  בהחלטה שאנחנו דנו עליה, של 2225, של כל המשמעויות שלה, אם אני זוכר נכון, את מהנציבות דבורה, נכון? אז יש פעולות שהנציבות עושה כדי להקל ולדחוף ולהכין עולים חדשים למבחנים, או לפתוח בפניהם את המבחנים?      

דבורה שארף: יש

דבורה שארף:  אנחנו כן עושים כל מיני פעולות כדי להנגיש יותר את המבחנים לעולים חדשים, יש התאמות שאפשר לתת להם במבחנים עצמם

דבורה שארף:  כמו שאמרנו בפעם הקודמת, אין יעד ייצוג כרגע לעולים חדשים וזה יוצר שרשרת של כשלים מבחינתנו, בגלל שאין בעצם ייעוד משרות לעולים חדשים

דבורה שארף:  יש לזה השלכות יותר נרחבות, ואנחנו בהחלט נותנים להם את ההתאמות האפשריות ומשתדלים ללוות אותם בדרך בשביל לשלוח

אסתר בלום: אז ברשותך, אם אפשר לענות בנושא הזה, זן בדיוק הנקודה שרציתי להעלות, בעצם יש התאמות בעקבות ההחלטה היו התאמות, אבל ההתאמות האלה בעצם הן לא מיושמות בשטח

אסתר בלום:  העולה החדש צריך להילחם כדי לקבל את אותם ההתאמות, אנחנו כל הזמן צריכים להתערב כדי שהוא יקבל את ההתאמות

אסתר בלום:  הוא לא יודע את ההתאמות שמגיעות לו, זה באמת מאוד מאוד בעייתי, אני כל הזמן מתערבת, כל הזמן מתחננת, מחפשת מישהו שיכול לעזור לי בנש"מ, כדי שכאשר העולה יגיע למבחן הוא יקבל את ההתאמות, וזה לקר קורה בשטח, וזה צריך להיות שיטתי

אסתר בלום:  זה לא צריך להיות ע"ע בקשה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  דב ליפמן, ואחריו בזום אתנו רינה איילין

דב ליפמן: תודה רבה כבוד היו"ר

דב ליפמן:  דב ליפמן מ"יד לעולים"

דב ליפמן:  אנחנו מקבלים המון פניות מעולים, גם טרום עליה

דב ליפמן:  אם רקע מקצועי שיכול גם לתרום ברמה המקומית כי יש להם רקע, ניסיון והם לא יודעים אפילו על המשרות, לפני שהם עולים

דב ליפמן:  אנחנו רוצים להציע שבכל מועצה מקומית שגם תהיה איזה דרך שעולים יכולים לדעת מראש, בכל השפות, שיש איזה משרות שהם יכולים אפילו לבחור לגור באיזה מקום, כי יש שם משרות שיכולים להיות מתאימים להם

דב ליפמן:      זאת אומרת, איזה רעיון שאנחנו יכולים לפנות לעולים, לפני שהם מגיעים, שיודעים שיש מקצועות שהם יכולים לתרום גם לכל עיר ועיר, לא רק שהם מגיעים למדינה ואחרי זה מחפשים משהו, שזה משהו מסודר, בשפות, שיכולים לדעת על המשרות ואז הם יכולים להגיע לכאן עם הרקע והניסיון, ולתרום למדינה ברמה המקומית

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  רינה בבקשה

רינה איילין-גורליק: ע"ד רינה איילין-גורליק, מנכ"לית עמותת יהודי אתיופיה

רינה איילין-גורליק:  תודה רבה ליו"ר הוועדה על קיום הדיון החשוב הזה, אנחנו מסתכלים על הדו"ח ורואים שם נתונים מאוד מטרידים, גם בקשר לייצוג הולם כמותי, זאת אומרת כשנכנסים לתוך הנתונים ורואים את השונות המאוד גדולה בין הרשויות השונות, רק 20% מהרשויות המקומיות באמת עומדות ביעד, היתר או רחוקות או לא עומדות בכלל

רינה איילין-גורליק:      גם כשמסתכלים על פיזור המשרות, רואים פערים מאוד גדולים בין האוכלוסייה יוצאת אתיופיה לבין האוכלוסייה הכללית, ופה צריך להיעשות מאמץ ייעודי לשנות את התמונה הזאת, כדי שיותר ויותר יוצאי אתיופיה יהיו בדרגות יותר בכירות, ואת זה אפשר לעשות במגוון דרכים

רינה איילין-גורליק:  אחת מהן זה הסיפור של משרות ייעודיות, משרות ייעודיות בדרגים מסוימים

רינה איילין-גורליק:  בדו"ח הזה של הממ"מ יש איזה אמירה כללית על מספר המשרות הייעודיות לכלל האוכלוסיות הזכאיות, אבל מתוך הנתונים האלה לא ניתן לדעת מה האחוז של המשרות הייעודיות הספציפיות ליוצאי אתיופיה, לא ניתן לדעת כמה מהמשרות הייעודיות האלה אכן אוישו, לא ניתן לדעת מה עוד נעשה כדי לקדם ייצוג הולם, ואני חושבת שיש מה לעשות, וצריך לבקש מהרשויות, או להנחות, או לחייב אפילו את הרשויות לדווח גם דיווח כזה בנוגע למשרות הייעודיות ובנוגע לאופן שבו יתקבלו העובדים באותה רשות מקומית, אם זה במשרה ייעודית או במרכז כללי

רינה איילין-גורליק:  גם במכרזים כללים אנחנו אמורים לראות מסה כלשהי של עובדים שנקלטים לעבודה

רינה איילין-גורליק:       לגבי הנושא של יעד, גם אם אין יעד ולא מוגדר עדיין יעד, היעד של הרשויות המקומיות צריך להיות לפחות כשיעור באוכלוסייה

רינה איילין-גורליק:  זה נובע גם מהחלטת ממשלה אחרת, וגם נובע מקריאה ומאיזה שהוא היגיון, זאת אומרת הביטוי ייצוג הולם כבר טומן בחובו איזה שהיא אמירה לגבי הפרופורציה שאנחנו מחפשים

רינה איילין-גורליק:      אני מברכת על השאלות של יו"ר הוועדה בנושא של תאגידים עירוניים

רינה איילין-גורליק:  אנחנו באגודת יהודי אתיופיה עושים מחקר על הנושא של ייצוג הולם ברשויות המקומיות, אנחנו מבקשים נתונים גם בקשר לתאגידים עירוניים, וכמו שנאמר פה קודם, אנחנו מסורבים באופן עקבי והרשויות לא משתפות פעולה בעניין הזה, ולכן תיקון חקיקה, או החלטת ממשלה בעניין הזה, יכולים באמת לעשות את ההבדל

רינה איילין-גורליק:      אני אסכם ואומר שהנושא של ייצוג הולם ברשויות המקומיות ובכלל, הוא אחד מהביטויים החשובים ביותר של שוויון, של השתלבות של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה באוכלוסייה הכללית, של שירותים יותר נגישים לתושבים, ושל השתתפות בקבלת החלטות

רינה איילין-גורליק:  זאת אומרת, יש הרבה מאוד טעמים לקחת את הנושא הזה מאוד ברצינות, ויפה שעה אחת קודם

רינה איילין-גורליק:  תודה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  בבקשה אילה

שלמה אליהו: רק רציתי לציין שבדו"ח ה-ממ"מ באמת מה שקיבלנו ממשרד הפנים זה מידע כללי על משרות ייעודיות לכלל האוכלוסיות הזכאית לייצוג לגיוון, אבל לא ברור כמה מהמשרות האלה מיועדות דווקא ליוצאי אתיופיה, פשוט הם לא דיווחו את זה, ויש רשויות שדיווחו על פעולות לשיפור הייצוג ההולם, כמו משרות ייעודיות, פרסום, איתור אקטיבי של מועמדים, הכשרה וקידום של עובדים יוצאי אתיופיה

שלמה אליהו:       אז יש כל מיני פעולות שנעשו אבל לא כל הרשויות דיווחו על זה

עודד פורר: באופן כללי, לא ברמת רשות, את לא יודעת ברמת רשות

שלמה אליהו: אני כן יודעת ברמת רשות

עודד פורר: איזה רשויות לא מבצעות בכלל? פעולות אני מתכוון

שלמה אליהו: יש רשויות שלא דיווחו על שום פעילות

עודד פורר: צריך להבין, יש פה סוגיה שהממשלה צריכה להיערך אליה, משרד הפנים צריך להידרש אליו

עודד פורר:  מאיר אתנו? משרד הפנים חייב להידרש אי כי אי אפשר מצד אחד לקבוע את חובת הדיווח פר רשות, לפי אחוז יוצאי אתיופיה באותה רשות, כי זה גם משתנה

עודד פורר:  אנשים עוברים ממקום למקום

עודד פורר:  הדבר הזה משתנה

עודד פורר:  מצד אחד, טבעי שבעיר שבא 20% הם יוצאי אתיופיה, זה יבוא לידי ביטוי ברשות המקומית, מבחינת מספר המועסקים בסדר גודל כזה

עודד פורר:  ומצד שני, בעיר שכמעט אין בה בכלל יוצאי אתיופיה, ואין גם באזורים הסמוכים, כנראה שגם לא יגיע מישהו, כי ברוב המקרים ברשויות המקומיות עובדים אנשים שגרים בסמוך

עודד פורר:  שוב, ככל שהרשות היא יותר גדולה, אז יכול להיות שהם מגיעים גם מבחוץ

עודד פורר:  אני יודע, לתל אביב, לראשון

עודד פורר:  אבל גם אם אני אקח את הרשויות הגדולות, את ראשון, את רחובות

משה סולומון: יש 37 רשויות שיש בהן ריכוז גבוה של הקהילה

משה סולומון:  סך הכל

משה סולומון:  ואם ניתן בהן מיקוד, זה יכול לעשות את השינוי 

עודד פורר: אני חושב שהמיקוד צריך להיות הרבה יותר, וחייבים לתת לו התייחסות גם בנהלים, זה מבחינת איכות ההעסקה

עודד פורר:  לא יכול להיות שכשאני מסתכל על האחוז בדרג ניהולי בכיר ברשויות המקומיות, אז מתוך 3737 עובדים בדרג ניהולי בכיר, רק 4 הם יוצאי אתיופיה

עודד פורר:  אנחנו מדברים על 0

עודד פורר: 1%

עודד פורר:  זאת אומרת, זה הכישלון הגדול בעיני

עודד פורר:  גם כשאני ארד לדירוג האקדמאי, אנחנו נמצאים בסך הכל עם 1%, מתחת לאחוז שלהם באוכלוסייה, כשאני מסתכל על השלטון המקומי, על כולו

עודד פורר:      גם בדירוג המקצועי אנחנו מתחת, אנחנו עם 1

עודד פורר: 5% ובדירוג המנהלי, אנחנו נמצאים כמובן מעל, שם אנחנו רואים 1

עודד פורר: 8%, ומכאן, כשאתה מסתכל על כלל העובדים, אז אתה אומר אנחנו עומדים ביעד בכלל העובדים בשלטון המקומי

עודד פורר:  מועסקים 1

עודד פורר: 7%, אבל זה כמותי ולא איכותי באופן מובהק

עודד פורר:  אין תעסוקה איכותית ופה משרד הפנים

קסאיי דמוזה פרנזמן: רק בסוגריים, זה גם בהשוואה לשיעור העובדים יוצאי אתיופיה, זה אפילו העובדים באותו דירוג, שזה עיוות

עודד פורר: לא, אני מסתכלים על עובדים לפי דירוג

עודד פורר:  בדירוג המנהלי עובדים סה"כ 69,000 עובדים מתוכם יוצאי אתיופיה

משה סולומון: שים לב בכותרת, מכלל העובדים

משה סולומון:  זאת אומרת זה לא ביחס לעובדים באותו דירוג אלא מכלל העובדים שהם יוצאי אתיופיה בעיר

משה סולומון:  זה הרבה פחות ממה שאתה רואה

עודד פורר: לא הבנתי

לימור פקדו: זה נכון

לימור פקדו:  הפילוח הנכון למעשה צריך להיות לצורך העניין, אם אנחנו בוחנים את דרג ניהול בכיר, אז מצוין כאן עובדים יוצאי אתיופיה שהם בעצם 4

לימור פקדו:  הפילוח הנכון צריך להיות, השיעור של 4 מתוך 3737

עודד פורר: זה מה שאני אומר

לימור פקדו: ולא מה שכתוב כאן בעצם

לימור פקדו:  זה לא ייתן לנו 0

לימור פקדו: 2

עודד פורר: אני לא אמרתי 0

עודד פורר: 2, אני לא סתם אמרתי 0

עודד פורר: 1

עודד פורר:  כשאת תיקחי 4 חלקי 3737 ייצא לך 0

עודד פורר: 09, שהמשמעות היא 0

עודד פורר: 1% זה בדיוק מה שאמרתי, ובדירוג האקדמאי אנחנו נמצאים ב- 1% ולא ב- 5

עודד פורר: 9%, בדיוק מה שאמרתי

עודד פורר:  אנחנו על אותו משקל, ולכן אני אומר, אנחנו נמצאים הרבה מתחת ליעד, אנחנו לא מתקרבים אפילו לייצוג ההולם

עודד פורר:  לכן, יש פה הרבה מאוד דברים שמשרד הפנים, לדעתי הוא זה שצריך להוביל במובן הזה, וזאת גם הקריאה שתצא מכאן לשר הפנים, כולל בדיקת אמינות הדיווחים, וכולל נושא הדיווח על תאגידים

עודד פורר:      אני אוסיף ואומר שהנתונים על תעסוקת עולים מאוד מאוד לא טובים, וכשאנחנו מדברים על שילוב עולים בתעסוקה, וכשאנחנו מדברים באופן כללי על עידוד תעסוקה, אז כל מה שהיה נכון לגבי נציבות שירות המדינה בהחלטה 2225, צריך לחול גם בשלטון המקומי, כי אחד החסמים הראשונים הוא המבחן, הוא הפרסום, הוא הנגישות של המשרות האלה לעולים החדשים, ויכול להיות שלעשות להם מבחנים מותאמים, בין אם זה שפתית ובין אם זה תרבותית, והשלטון המקומי מפסיד הרבה מאוד עובדים טובים, והחברה הישראלית כולה מפסידה במובנים האלה

עודד פורר:      לכן, אני רוצה לסכם את הדיון, אלא אם כן יש מישהו שרוצה להוסיף עוד משהו שלא נאמר כאן, או להגיד לדברים

מאיר וילנר: אני רוצה רק לחדד, משרד הפנים

מאיר וילנר:  דבר ראשון אנחנו פועלים מאוד על מנת לנסות לשפר את מצב הייצוג ההולם, כמו שהזכרתם מקודם במסגרת מדד ההון האנושי, הנושא הזה שהוזכר פה לגבי פעולות שנעשו, לגבי ייעוד משרות, זה דברים שנותנים עליהם בונוס לרשויות שבהן יש, בהתאם לזה אנחנו מאצילים להן סמכויות

מאיר וילנר:  גם היום במסגרת מערכת נמ"ר אנחנו מאפשרים לייעד את המשרות דרך שם, ולעשות שם חיפוש ממוקד וכן אני יודע להגיד, שלפי הנתונים, אכן רואים שברשויות שהן יש ייצוג יותר גבוה באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, המשרות ניהול הן יותר גבוהות, לפי מה שדיווחו לנו, אני הסתכלתי עכשיו על הדו"ח תוך כדי

מאיר וילנר:       אבל כן, אני מתחבר פה לאמירה שצריך לשים לב לרשויות שהן אוכלוסיית יוצאי אתיופיה יותר גבוהה שבהן יהיה דרישה לייצוג יותר גבוה בהתאמה

עודד פורר: אני רוצה לסכם את הדיון

עודד פורר:  ראשית, אני רוצה לשר הפנים ולמשרד הפנים על העובדה שלא נשלח נציג לשכה משפטי לדיון, מה שפגם ביכולת שלנו לרדת לשורש הדברים בחלק מהנושאים, ובוודאי שיש כזה, אחרי 3 שנים שלא היה דיון בנושא שהוא נושא משפטי פרופר בהרבה מאוד מובנים

עודד פורר:  ההחלטה שלא לשלוח נציג היתה נציג היתה רעה במובנים האלה ואני מקווה שזה לא יחזור עליו

עודד פורר:      הוועדה רואה בחומרה את העובדה שברמת התעסוקה האיכותית, השלטון המקומי נמצא ברמה נמוכה מאוד

עודד פורר:  מאוד, מאוד, מאוד

עודד פורר:  רק 4 עובדים מתוך 3737 עובדים נמצאים בדרג ניהולי בכיר, המשמעות שזה רק על 0

עודד פורר: 1% מהעובדים

עודד פורר:  יש פה יעדים שחייבים לשאוף אליהם, וכך גם כשאני מסתכל בדירוג האקדמאי

עודד פורר:  המשמעות היא שחייבים לקבוע יעדי תעסוקה לא רק כמותיים, אלא גם איכותניים

עודד פורר:  מכאן אני מגיע לבקשה שלי לשר הפנים:      לקבוע יעדים, גם אם זה בהחלטת חוזר מנכ"ל לפני שתהיה חקיקה, עד שתהיה חקיקה

עודד פורר:  הכנסות פה מורכבות

עודד פורר:  לקבוע קודם כל יעדים בחוזר מנכ"ל

עודד פורר:  יעדים בהתאם לחוק

עודד פורר:  אלה ההכוונות של משרד הפנים ליעד תעסוקתי

עודד פורר:  על אותו משקל, אני אבקש מהמנכ"ל לדרוש מהחברות והתאגידים העירוניים לדווח גם הם, ולקבוע גם להם יעדי תעסוקה, כנגזרת מזה לבצע פעולות של חשיפת המשרות לעולים, באופן כללי, ובתוכם גם יוצאי אתיופיה

עודד פורר:  הנגשה שפתית, הנגשה תרבותית ופתיחת השורות לאוכלוסיית העולים

עודד פורר:      לסיכום, עדיין גם נדרשים לשיטתנו שינויי חקיקה

עודד פורר:  אני משאיר למשרד הפנים את קביעת היעדים, גם ברמה הדיפרנציאלית, אני חושב שאצלו נמצאים הנתונים, הוא יודע לעשות את החלוקה, ואני אבקש גם שהדבר הזה יוצג בפני הוועדה, ואז נוכל לעשות על זה בקרה

עודד פורר:  ברמה הדיפרנציאלית, רשות ערביות יותר/פחות; רשויות על אחוז אוכלוסיית עולים גבוה יותר

עודד פורר:  ברור לנו לחלוטין שצריכה להיות איזה שהיא דיפרנציאליות בין אם היא אזורית, רשותית או אחרת

עודד פורר:      לסיכום, יחד עם זאת אני חושב שנדרשים פה שינויי חקיקה בהיבט לא רק של תעסוקה של יוצאי אתיופיה, אלא תעסוקה של עולים בכלל

עודד פורר:  אני אבקש מהייעוץ המשפטי לנסח חקיקה שתיגע בייצוג הולם לעולים ובתוכם גם יוצאי אתיופיה, כולל ההגדרה של מהו ייצוג הולם ועם ירידה לרזולוציה, שבחלק מהדברים ייקבעו בחוזרי מנכ"ל, או בתקנות, כי נדרשים שינויים

עודד פורר:  המספרים הרי כל הזמן משתנים, ולא צריך לשנות את החוק כל עת, אבל בתוך החקיקה, צריך להיות גם משהו שאחד מחיל את החוק הזה על תאגידים עירוניים, הם חלק בלתי נפרד מהעניין, לא יכול להיות שמקימים תאגידי מים, מוציאים בעצם מחלקות שלמות מהרשויות לתאגידים, ואז פתאום לא חל עליהם החובה של ייצוג הולם

עודד פורר:  אז כמו שאמרתי, כולל החלה של הנושא הזה על התאגידים העירוניים ובתוך זה גם חובת הדיווח

עודד פורר:      תודה רבה, הישיבה נעולה