ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 29, 2023-03-01 00:00

עודד פורר: בוקר טוב לכולם

עודד פורר:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת העלייה, הקליטה והתפוצות

עודד פורר:  היום, ה-1

עודד פורר: 3

עודד פורר: 2023, ח' באדר תשפ"ג

עודד פורר:  אנחנו מארחים היום את יו"ר הנהלת הסוכנות היהודית, האלוף במילואים דורון אלמוג לסקירה על פעילות הסוכנות

עודד פורר:  מראש אני אומר, אנחנו מוגבלים בזמן

עודד פורר:  גם בגלל מליאה, גם – אני יודע שיש את הלוויה של אלן גנלס שנרצח בפיגוע ודורון רוצה להשתתף בלוויה אז אנחנו נדאג שתספיק לצאת בזמן

עודד פורר:  אז מבחינתי הבמה היא שלך להציג את הפעילות שלכם ואז נוכל לפתוח את הדיון על השאלות

דורון אלמוג: בוקר טוב לכולם

דורון אלמוג:  אני אפתח, אחריי ידבר ג'וש שהוא מזכיר הסוכנות, ואמירה המנכ"לית לאחר מכן

דורון אלמוג:  אני מעריך שהסקירה שלנו בסדר גודל של כ-30 עד 40 דקות

דורון אלמוג:      הסוכנות מתמקדת בשלושה תחומי פעולה

דורון אלמוג:  הראשון, אנחנו קוראים לו Conect, חיבור

דורון אלמוג:  חיבור, כשמבחינתי קירוב לבבות היא המתודה העיקרית

דורון אלמוג:  אנחנו מדברים על חיבור בין מדינת ישראל לבין כל הקהילות היהודיות בעולם

דורון אלמוג:  אנחנו מדברים על עבודה ב-66 מדינות, על 165 קהילות, והמטרה היא לחזק את הקשר בין מדינת ישראל לתפוצות

דורון אלמוג:  אני מבקש לומר כבר בפתיח שמדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי כולו

דורון אלמוג:  העם היהודי כולו זה כל אלו שגם בתפוצות, לא רק העם היושב בציון

דורון אלמוג:  זאת משימה ראשונה, משימת החיבור

דורון אלמוג:  המשימה השנייה שלנו היא עלייה, והשנה האחרונה הייתה שנת שיא בעלייה

דורון אלמוג:  נדבר עליה כאן

דורון אלמוג:  המשימה השלישית היא פעילות חברתית בישראל

דורון אלמוג:  אנחנו נתמקד היום בשני התחומים הראשונים

דורון אלמוג:       אני מבקש כבר בפתח דבריי להביע צער עמוק על נפילתו של אלן גנלס, הבחור בן ה-27 מקהילת הרטפורד קונטיקט בארצות הברית

דורון אלמוג:  בחור שהוא גם יהודי וגם ישראלי שבחר לעלות לישראל ולשרת בצה"ל והוא מבטא בדרכו את הציונות, את ליבת הציונות

דורון אלמוג:  קיבוץ גלויות

דורון אלמוג:  הוא מבטא את המציאות שלנו, העם היהודי, שאלפיים שנות גולה מאחוריו ולפניו המשך משימת בניין ציון

דורון אלמוג:  והבחור מבטא בדרכו הרבה מאוד פעילות של הסוכנות, או דרך חייו אני מבקש להמחיש מה הסוכנות

דורון אלמוג:       אז מעבר לזה שהוא גדל בקהילה יהודית, בית ספר יהודי, הצטיין במנהיגות, התנדבות, ערכים שאנחנו כולנו מכירים ומוקירים

דורון אלמוג:  מעבר לזה הוא החליט שהוא עולה לישראל באמצעות 'תוכנית מסע'

דורון אלמוג:  'תוכנית מסע' - אחת התוכניות של הסוכנות היהודית להביא צעירים לפרקי זמן של מספר חודשים, תוכנית משפיעה מאוד

דורון אלמוג:  הגיע לישראל לישיבה ולאחר מכן החליט שהוא רוצה להישאר

דורון אלמוג:  יכול היה לחזור אחרי 'מסע' אבל הוא החליט שהוא רוצה להישאר והוא רוצה ללמוד עברית ואז הוא בעצם עבר לתוכנית אחרת שלנו, אולפן עברית

דורון אלמוג:  לסוכנות יש מעל 150 אולפני עברית כאן במדינת ישראל

דורון אלמוג:  הסוכנות מפעילה את אולפני העברית

דורון אלמוג:  הוא למד עברית בקיבוץ שדה אליהו, וגם אחר כך הוא יכול היה להחליט שהוא חוזר לקהילתו אבל הוא החליט שהוא מצטרף לתוכנית חיילים בודדים – 'כנפיים', עוד תוכנית של הסוכנות

דורון אלמוג:  והוא מתגייס לצה"ל

דורון אלמוג:  הוא התגייס לצה"ל, הוא עשה שירות כתכנת מחשבים

דורון אלמוג:  לאחר מכן חזר לארצות הברית, למד באוניברסיטת קולומביה מדעי מוח וקיימות והחליט שהוא חוזר לישראל לבקר ונרצח בצומת הערבה

דורון אלמוג:      ההורים, בביתם, מארחים "שינשינים"

דורון אלמוג:  השינשינים שלנו הם בעצם המשפיעים החזקים ביותר על יהדות התפוצות

דורון אלמוג:  שליחים ושינשינים

דורון אלמוג:  שינשינים בני שמונה עשרה, אינטליגנטים מאוד, שבאים ובעצם מביאים את הסיפור של מדינת ישראל, של תקומת ציון לכל יהודי ויהודייה בתפוצות

דורון אלמוג:  אנחנו צריכים להגביר את כמות השליחים והשינשינים כדי להעמיק את הקשר

דורון אלמוג:  כולם חוזרים אחר כך למדינת ישראל, הם גם יותר בוגרים והם הופכים לשגרירים של התפוצות, העצמת הקשר מתבצעת בין השאר באמצעותם

דורון אלמוג:      פרויקט נוסף, ואני מציין את זה ,אגב, גם בהקשר למשפחה שאירחה בבית

דורון אלמוג:  השינשינים חיים במשפחות יהודיות שמחליטות, בהתנדבות כמובן, ששינשין או שינשינים יגורו בביתם

דורון אלמוג:  זאת המשפחה, ההורים

דורון אלמוג:  ששניהם רופאים, אגב

דורון אלמוג:       פרויקט נוסף הוא שותפות

דורון אלמוג:  שותפויות של ערים תאומות, של קהילות תאומות

דורון אלמוג:  השותפות עפולה-גלבוע ואגד קהילות דרום מערב ניו-אינגלנד

דורון אלמוג:  שותפויות ביחד

דורון אלמוג:  שוב, העצמת הקשר בין התפוצות לבין מדינת ישראל

דורון אלמוג:  אני מבקש לציין גוף נוסף שהסוכנות מפעילה, הקרן לנפגעי טרור

דורון אלמוג:  כרגע המשפחה, משפחה שנפגעה, כל ימיה תבכה על האובדן והכאב והחסר

דורון אלמוג:  יחד עם זה שכולנו מחויבים להמשיך את דרכו של אלן, אבל הקרן לנפגעי טרור היא עוד דרך של הסוכנות כדי לבטא את הקשר שלנו, את החיבור, את קירוב הלבבות

דורון אלמוג:       לשורה התחתונה, החזון שלנו, בעיקר בעת הזאת הוא חזון של לחזק את הקשר בין מדינת ישראל לתפוצות

דורון אלמוג:  קירוב לבבות ולהעצים את החזון כפי שהוא כתוב במגילת העצמאות

דורון אלמוג:  ג'וש, בבקשה

ג'וש שוורץ: תודה רבה

ג'וש שוורץ:  תודה ליו"ר על ההזדמנות להציג כאן בוועדה, חשוב מאוד

ג'וש שוורץ:  לסוכנות היהודית אופי ומעמד מיוחד וייחודי במדינת ישראל

ג'וש שוורץ:  אנחנו פועלים לפי חוק מעמד הסוכנות וההסתדרות הציונית העולמית שמקנה לה מעמד ייחודי לחלוטין

ג'וש שוורץ:  אנחנו מייצגים את העם היהודי פה בארץ

ג'וש שוורץ:  אנחנו בבעלות, כמעט כל זרם בעם היהודי, באמצעות ההסתדרות הציונית העולמית הבעלים שלנו, הם הארגונים הציונים בעולם, המפלגות בכנסת, הזרמים ביהדות, הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה, קהילות יהודיות בכל העולם

ג'וש שוורץ:  אז כשאנחנו פועלים אנחנו פועלים בשם העם היהודי אשר הוא

ג'וש שוורץ:     החוק מעניק לנו פטור ממכרז עם הממשלה ועוד מעמדים שונים ומיוחדים

ג'וש שוורץ:  באמצעות הפטור ובאמצעות הקשר המיוחד עם ממשלת ישראל אנחנו מפעילים למעלה מחמש מאות מיליון שקל בפרויקטים משותפים עם ממשלת ישראל

ג'וש שוורץ:  אנחנו גם פועלים פה בכנסת להביא את הקול של העם היהודי לתוך הכנסת

ג'וש שוורץ:  אנחנו הקמנו את שדולת העם היהודי בכנסת

ג'וש שוורץ:  יו"ר, המייסד של השדולה, יושב שם, זאב אלקין

ג'וש שוורץ:  היום היא השדולה הגדולה ביותר בכנסת

ג'וש שוורץ:  יש בשדולה למעלה משבעים חברי כנסת

ג'וש שוורץ:  שימו לב, הרבה יותר מהקואליציה עצמה

ג'וש שוורץ:  כל המפלגות, כמעט כל המפלגות - - -     

זאב אלקין: אתם יכולים לעשות פיסקת ההתגברות, לפי כל הדעות

ג'וש שוורץ: כן, אז כל המפלגות הציוניות חברות בשדולה

ג'וש שוורץ:  השדולה פועלת מזה שתים עשרה שנים

ג'וש שוורץ:  היא מפעילה משלחות של חברי כנסת ייחודיות לקהילות יהודיות בעולם

ג'וש שוורץ:  עד כה, באחת עשרה השנים שהשדולה פועלת נכנסו יותר ממאה חברי כנסת לבקר בקהילות יהודיות, כולל אדוני היו"ר וחבר הכנסת אלקין, וזהו מפעל משמעותי מאוד כדי להביא את הקול היהודי

ג'וש שוורץ:  צריך לזכור, רוב העם היהודי נמצא בתפוצות, למעלה מ-8

ג'וש שוורץ: 5 מיליון יהודים, והתפוצות לא מיוצגות כאן בכנסת ולכן החשיבות של השדולה והחשיבות של הוועדה הזו והחשיבות של הביקורים של חברי כנסת על מנת להכיר מקרוב את האתגרים של העם היהודי בתפוצות

ג'וש שוורץ:  זה נושא מאוד מאוד חשוב כדי להביא את הקול של התפוצות כאן לכנסת

ג'וש שוורץ:  אז תודה רבה

ג'וש שוורץ:  אמירה

אמירה אהרונוביץ: טוב, תודה רבה, ואני אגיד שאני מרגישה שאנחנו מציגים בתוך המשפחה

אמירה אהרונוביץ:  גם יו"ר הוועדה וגם שאר הנוכחים כאן מכירים – ואני רוצה לקוות שגם מוקירים – את הסוכנות

אמירה אהרונוביץ:  ואני אנסה בכמה דקות אולי למקד אותנו במה הסוכנות היהודית כיום מתרכזת

אמירה אהרונוביץ:  מה האתגרים שיושבים על סדר יומה, מה מעסיק אותנו ומה מטריד אותנו ואולי אנחנו לא ישנים בלילה וצריכים להידרש לו ביחד

אמירה אהרונוביץ:      אז כמו שאמר ג'וש, הייחודיות המרכזית של הארגון הזה היא העובדה שהוא פלטפורמה של העם היהודי שהוקמה עוד לפני הקמת המדינה והקמת המדינה הייתה הפרויקט המשותף הראשון והמרכזי ביותר

אמירה אהרונוביץ:  אבל מה שנשאר מאז, על אף שעברו שבעה וחצי עשורים זה בעצם המחויבות המשותפת של כל הקהילות היהודיות והעם היהודי לעסוק ביחד באתגרים הגדולים של העם היהודי

אמירה אהרונוביץ:       אנחנו לא ארגון שעוסק בתוכניות בודדות

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו ארגון שהוא תשתית שעומדת לרשות ממשלת ישראל, לרשות העם היהודי כדי להידרש לאתגרים הגדולים ביותר

אמירה אהרונוביץ:  במובן הזה, הנוכחות שלנו בשישים וחמש מדינות מעבר למדינת ישראל היא קריטית

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו נוכחים במקומות האלה עם צוותים מקומיים, עם שליחים, עם משרדים

אמירה אהרונוביץ:  אבל אולי הכי חשוב, עם קשר עמוק

אמירה אהרונוביץ:  עם הבנה עמוקה וקשר עמוק עם המנהיגות המקומית של הקהילות ועם כל הגורמים שפועלים באותו מקום כדי לדעת שאנחנו אומדים נכון את הצרכים ונותנים מענה נכון בשם העם היהודי

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מהווים גשר חי בין יהדות התפוצות והקהילות לישראל

אמירה אהרונוביץ:  דו צידי

אמירה אהרונוביץ:  חלק מהפרדיגמה שהשתנתה במהלך השנים זה שהיחסים הם לא רק כאלה שקהילות יהודיות בעולם צריכות לתמוך ולחזק את ישראל, אלא ההבנה שלנו היום שהאתגרים של העם היהודי נמצאים גם מחוץ לגבולות מדינת ישראל, והאחריות שלנו כמדינתו של העם היהודי היא לוודא שהגשר הזה הוא דו צידי

אמירה אהרונוביץ:  יש לנו מה ללמוד ולתרום אחד לשני והדיאלוג שאנחנו מקיימים יוצא מתוך נקודת המבט הזו של דיאלוג שוויוני

אמירה אהרונוביץ:       האמנה המיוחדת והמעמד המיוחד עם ממשלת ישראל מאפשר לנו גם להיות הפלטפורמה שמגיבה מהיום למחר בעתות משבר

אמירה אהרונוביץ:  זה תמיד נכון

אמירה אהרונוביץ:  השנה האחרונה הייתה אולי דוגמת מופת לעניין הזה, עם המשבר ברוסיה ואוקראינה אבל היכולת שלנו מהיום למחר לשנע החלטות, משאבים, כוחות, הון אנושי, אופרציה בכל נקודה בעולם היא חלק מהכוח והייחודיות של הפלטפורמה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מדברים על עם יהודי שפרוס היום בהגדרה, על פי הלכה, כ-15 מיליון יהודים

אמירה אהרונוביץ:  בהגדרה רחבה יותר, על פי חוק השבות 25 מיליון יהודים, אבל עם שני מרכזים מאוד מאוד ברורים: צפון אמריקה וישראל

אמירה אהרונוביץ:  בכל אחד מהם יש שישה ומשהו מיליון יהודים ויש עוד כ-2 מיליון שפרוסים בשאר העולם

אמירה אהרונוביץ:      הדבר הזה בהחלט משפיע על הלך הרוח, על העמדה של המנהיגות, ואנחנו שומעים את זה בוודאי בשבועות האחרונים

אמירה אהרונוביץ:  וכשאנחנו מדברים על החשיבות של הבאת קולו של העם היהודי ולקהילות היהודיות אל תוך שולחן מקבלי החלטות, אל תוך המוסד המחוקק במדינת ישראל וכו' אז בוודאי יהדות צפון אמריקה יש לה משקל מאוד מרכזי

אמירה אהרונוביץ:  ואולם אנחנו למדים, כמי שיושבים בתוך שאר הקהילות שהצרכים והאתגרים בקהילות האחרות מחוץ לצפון אמריקה הוא לא פחות קטן, אולי יותר גדול

אמירה אהרונוביץ:  המציאות שלהם כקהילות יותר קטנות, יותר מזדקנות, עם פחות תשתית מחייבת אותנו להיות דווקא להיות אולי נוכחים הרבה יותר

אמירה אהרונוביץ:      כשאנחנו חושבים על האתגרים המרכזיים ביותר היום אנחנו מדברים על הפרגמנטציה הפנימית בתוככי העם היהודי, בין אם זה בתוך החברה הישראלית ובתוככי העם היהודי ברמה הגלובלית

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מצרים על העובדה ומודאגים מהעובדה שהשיח הוא שיח הרבה יותר פולרי, קוטבי

אמירה אהרונוביץ:  מתח שיש בתוך הסגמנטים השונים בעם היהודי, ההשתייכות היהודית השונה מבפנים, מבחוץ, למי יש מנדט לקבוע, מי יכול להיות בפנים, מי בחוץ, מי יכול להיחשב במעמד כזה או אחר הוא סוגיה שמאוד מעסיקה אותנו, מטרידה אותנו ובעיננו מהווה סיכון להמשך הלכידות והעתיד של העם היהודי

אמירה אהרונוביץ:      הנושא של ישראל והמקום של ישראל בסיפור היהודי ובזהות היהודית של צעירי התפוצות

אמירה אהרונוביץ:  דבר שהיה אולי אוטומטי בשנים קודמות מאותגר היום יותר מתמיד

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו יודעים שיש חלקים נרחבים בעולם היהודי שבהם הדור הצעיר לא בהכרח מחזיק את ישראל כרכיב משמעותי בתוך הזהות שלו, מחזיק ביקורת כלפי ישראל

אמירה אהרונוביץ:  ישראל, שהייתה פעם גורם מאוד מאחד – היא כיום ברבים מהמקרים גורם מפלג

אמירה אהרונוביץ:  גורם שגורם לחלק מאותם צעירים לרצות לא להזדהות כיהודים

אמירה אהרונוביץ:  הם לא מרגישים מספיק מחוברים לישראל ועם רלוונטיות וזה מאוד מעסיק אותנו כשחושבים על זה, שזה האנשים שיתפסו את עמדות המנהיגות בעולם היהודי ובעולם בכלל בשנים הבאות

אמירה אהרונוביץ:      הנושא השלישי זה אנטישמיות

אמירה אהרונוביץ:  גילוי אנטישמיות ואנטי ישראל שאנחנו יודעים שכל הדת, התומכת בזה שיש שכיחות הרבה יותר גבוהה, יש פריסה גיאוגרפית הרבה יותר גבוהה, יש קלות הרבה יותר גבוהה ויש עצימות הרבה יותר חזקה שבה זה קורה, גם במקומות שלא חשבנו בעבר שיקרה, ברמה שמסכנת חיים ולוקחת חיים

אמירה אהרונוביץ:  אז הסיפור של ביטחון קהילות, שלומם של יהודי העולם והיכולת להבטיח שיהודי, בכל מקום בעולם, יוכל לחיות בביטחון מאוד מעסיקה אותנו

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו גם יודעים שיש כאן ערבוב בין אנטישמיות יותר קלאסית שבאה מהימין

אמירה אהרונוביץ:  אנטישמיות שנובעת מגילויי אנטי ישראל של איסלאם קיצוני, של שמאל קיצוני והערבוב בין השניים ביחד עם היכולות היחסית פשוטות שיש היום לכל אחד להיות מפגע או לכל אחד להיות בסכנה להיפגע מאוד מעסיקה אותנו

עודד פורר: הרי יש את הקרן שהוקמה בזמנו, קרן הביטחון

עודד פורר:  מאיפה התקציב מגיע?     

אמירה אהרונוביץ: קרן הביטחון היא קרן שאנחנו מפעילים החל מ-2012

אמירה אהרונוביץ:  ג'וש מנהל אותה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מגייסים תרומות

אמירה אהרונוביץ:  ברוב המכריע מקהילות ושיתופים ויש גם קצת שיתוף פעולה עם גורמי ממשלה

אמירה אהרונוביץ:  מה שקרן הביטחון בעיקר עושה זה היא מספקת אמצעים פיזיים למיגון של מוסדות קהילה ועובדת עם ארגוני המתנדבים וכו'

אמירה אהרונוביץ:  ג'וש אחר כך יוכל להרחיב, אבל אנחנו מבינים שהסיפור של האיום של האנטישמיות יש לו מופעים עוד קודמים יותר וכאילו רכים יותר שהם לא פחות מסוכנים

אמירה אהרונוביץ:  כשאנחנו מסתכלים מה קורה באווירה בקמפוסים השונים ברחבי העולם והחשש והפחד של סטודנטים יהודים להזדהות כיהודים, או בוודאי להזדהות ככאלה שיש להם קשר לישראל, או לא לספר שהם נוסעים לישראל, זו התחלה שהיא כאילו שקטה אבל היא מאוד מאוד מטרידה וההשלכות שלה הן השלכות מאוד מפחידות

אמירה אהרונוביץ:      האתגר הרביעי הוא הסיפור שצריך לדעת שמארג הקהילות היהודיות בעולם כל הזמן משתנה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו לא במצב סטטי

אמירה אהרונוביץ:  יש קהילות יהודיות היום שאנחנו שואלים את עצמנו, 25 שנה מהיום, דור מהיום, מה יהיה איתן

אמירה אהרונוביץ:  לא בטוח שאנחנו יודעים לתת תשובה

אמירה אהרונוביץ:  קהילה יהודית בוונצואלה, קהילה מאוד מורכבת שהלכה והצטמקה והצטמצמה בתנאים כמעט בלתי אפשריים, קהילה יהודית בטורקיה במציאות מורכבת, קהילה יהודית בחלק ממדינות איסלאם וגם אני אגיד, במקומות כמו דרום אפריקה

אמירה אהרונוביץ:  קהילות עם עבר מאוד מאוד מפואר שנמצאות בתוך משברים, שילוב של משברים של מנהיגות קהילתית, של תשתית, של משאבים, של שחיתות, של עמדת שלטון מקומי וכו' ומאוד מעסיק אותנו התנועה הזאת שאנחנו יכולים לצפות, כמו גם אירועים גדולים שיכולים בבת אחת לייצר תנועה

אמירה אהרונוביץ:  כמו שראינו בשנות השיא של הפיגועים בצרפת וכו'

אמירה אהרונוביץ:      והנושא האחרון זה הנושא של הידרשות למשברי חירום

אמירה אהרונוביץ:  השנה הזאת לימדה אותנו שמשבר חירום באמת יכול לקרות over night, מהיום למחר

אמירה אהרונוביץ:  משבר הומניטרי הכי גדול שנצפה על אדמת אירופה ואולי בעולם בכלל והצורך שלנו להידרש בין אם משבר החירום קורה בישראל, משבר בטחוני סביב עוטף עזה או דברים אחרים ובין אם משבר בעולם

אמירה אהרונוביץ:  כמו שאמר דורון היו"ר שלנו, כשהסוכנות מסתכלת על החמישה אתגרים הגדולים האלה, בוודאי אף אחד מהם הוא לא אתגר שהוא קל לפתרון או לא כזה שרק אנחנו יכולים לפתור

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מבינים היום שהסיפור הוא באמת מארג של מאמצים ושיתופי פעולה בין ארגונים רבים וממשלת ישראל כדי להידרש להם

אמירה אהרונוביץ:      בסוכנות היהודית, בהינתן הייחודיות שלה והפריסה שלה בעולם, ממקדת את המאמצים שלה בשלושה עולמות כדי לגשת לאתגרים האלה

אמירה אהרונוביץ:  הראשון, עלייה וקליטה

אמירה אהרונוביץ:  הידיעה הברורה שכל יהודי בעולם שרוצה להפוך את המדינה הזאת למדינתו יוכל לעשות זאת

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו נהיה שם לעזור לו, לעודד אותו, לתת עצות, להחזיק את היד, לספק את הטיסה, לספק את היכולת לבנות כאן חיים ואחר כך את הקליטה הראשונית

אמירה אהרונוביץ:  כמובן כל דבר כזה נעשה עם שותפים וגם עם הממשלה

אמירה אהרונוביץ:  אני אגיד משהו בעניין הזה אחר כך

אמירה אהרונוביץ:  אבל גם עליית הצלה

אמירה אהרונוביץ:  בכל מקום שיהודי נמצא בסכנה וצריך לחלץ אותו כדי להביא אותו אנחנו נהיה שם, גם אם זה קורה בכמה גזרות במקביל כמו שתפס אותנו בשנה האחרונה, שבמקביל אנחנו עושים במבצע גדול של איחוד משפחות של הממתינים באתיופיה, במקביל להביא מעל 65,000 עולים מאזור חבר העמים לשעבר-מרוסיה ואוקראינה

אמירה אהרונוביץ:      אז הסיפור של עליית ההצלה ובכל דקה נתונה להיות שם כשצריך, כמו גם הסיפור של הקליטה שהוא סופר קריטי משום שהמסע שלהם לא נגמר כשהם מגיעים לנמל תעופה בן גוריון; הוא בקושי מתחיל

אמירה אהרונוביץ:  ואנחנו מכירים ויודעים שאם לא נעשה עבודה מספיק טובה לעזור להם בתקופה הראשונית להצליח להיקלט במדינת ישראל הם או לא יישארו כאן או יישארו כאן בצורה שתהפוך נטל על החברה במקום להיות אבן שבונה את החוסן של החברה הישראלית כפי שגלי העלייה היו עד היום

אמירה אהרונוביץ:       הנושא השני, וחשוב להגיד רגע בהקשר של עלייה אולי, שאנחנו נמצאים בתוך גרף גידול של עלייה לא רק בגלל השנה האחרונה

אמירה אהרונוביץ:  בוודאי השנה האחרונה הייתה שנת שיא אבל אם מסתכלים על היקף העולים שהיו בין 2012 ל-2022, העשור טרום השנה האחרונה אז אנחנו רואים שעד הקורונה טיפסנו מבערך 18,000 עולים שהיו בשנת 2012 למעל 35,000 בשנת 2019 טרום הקורונה

אמירה אהרונוביץ:  הקורונה בוודאי הורידה את המספרים, אבל אני רוצה להגיד – הורידה אותם בצורה שהפתיעה אותנו לטובה משום שבכל זאת בתקופת הקורונה הגיעו מעל 50,000 עולים למדינת ישראל

אמירה אהרונוביץ:  שנת 2022 באמת פרצה כל שיא ביחס לעליות, החל משנות התשעים והגיעו מעל 74,000 עולים

קריאה: מצב שיא, אבל רק בעלייה מרוסיה ואוקראינה

קריאה:  בשאר המדינות הייתה ירידה

אמירה אהרונוביץ: נכון, בדיוק המשפט הבא

אמירה אהרונוביץ:  אני אומרת, בתוך ה-74,000 עולים אנחנו יודעים שמעל 62,000 הגיעו מחבר העמים לשעבר, ובעצם דווקא ממדינות המערב אנחנו נמצאים בחלק מהן באיזה שהיא סטגנציה או איזו שהיא ירידה, שאנחנו לומדים אותה ועוסקים בה ובוחנים איפה ההשפעות של פוסט קורונה והשפעות אחרות משפיעות על המספרים ומה אפשר היה לעשות

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מסתכלים על אזורים כמו צרפת, אמריקה הלטינית וכל מיני מקומות שבשנים שקדמו לקורונה דווקא היו בתוך גרף גידול, ומסתכלים לראות מה נכון ומה וצריך לעשות כדי להחזיר שם מספרים גדולים יותר

אמירה אהרונוביץ:      התחום השני הוא התחום של חיבוריות

אמירה אהרונוביץ:  חיבור של יהודים זה לזה ולמדינת ישראל

אמירה אהרונוביץ:  ואני אגיד, בדבר הזה אנחנו מרגישים שני דברים: אחד, הסביבה

אמירה אהרונוביץ:  ה-Invironment לעסוק בזה היא הרבה יותר מאתגרת מבעבר כמו שאמרתי, משום שהיחס לישראל הוא הרבה פחות יחס תומך אוטומטית מאשר היה בעבר, בוודאי בדור הצעיר

אמירה אהרונוביץ:  ובהקשר הזה אנחנו עושים שלושה דברים מרכזיים, לא ברמת תוכניות אלא ברמת מאמצי על

אמירה אהרונוביץ:  אחד – אנחנו מביאים את ישראל לתוך החיים בקהילות, בעיקר דרך שליחת הון אנושי צעיר

אמירה אהרונוביץ:  שליחים ישראלים שמגיעים ברצף שונה של שליחויות וגילאים למחנות הקיץ, לבתי הכנסת, למרכזים הקהילתיים, לקהילות עצמן, לבתי הספר

קריאה: סליחה, מה ההבדל בין שליחים לשליחים של מחנות קיץ?      

אמירה אהרונוביץ: כולם שליחים

אמירה אהרונוביץ:  שליח ישראלי שעולה על מטוס ויוצא למשימת שליחות חינוך יהודי-ציוני, מבחינתנו הוא שליח

אמירה אהרונוביץ:  יש לנו כאלה שעושים את זה לטווח קצר של סביב שלושה חודשים, שיוצאים למחנות הקיץ

אמירה אהרונוביץ:  מסה גדולה, מעל 1,800 יוצאים כל שנה

אמירה אהרונוביץ:  מעל 1,800 צעירים ישראלים בוגרי צבא יוצאים אחרי הכשרה מאסיבית שהם מקבלים ופרוסים בכל רחבי צפון אמריקה, חבר העמים לשעבר ואירופה ומביאים את ישראל בצורה חיה, נושמת, בועטת, כיפית אל תוך מרחב המחנות, שהוא היום מרחב החינוך הבלתי פורמלי החשוב ביותר בחינוך היהודי, ועבור לכאלה שמגיעים לשנה וצפונה שיש לנו, שינשינים שהם בתום התיכון יוצאים לשנת שירות בתפוצות, עבור לשליחים שהם משרתים בקמפוסים בתוך הסביבה המאוד מאתגרת של הקמפוסים, שליחים בקהילות, שליחים בתנועות הנוער וכו'

אמירה אהרונוביץ:       סך הכול אנחנו מוציאים מעל 2,200 שליחים ישראלים בשנה לכל רחבי העולם

אמירה אהרונוביץ:  חשוב לדעת שהעבודה שלהם היא עבודה שמערבת מעגלים מאוד רחבים

אמירה אהרונוביץ:  גם המוטבים או הסטודנטים או הצעירים שהם עובדים איתם, גם חדרי המורים והסגלים בבית הספר או במחנות, גם המשפחות שמתארחים בהן

אמירה אהרונוביץ:  זאת אומרת, יש פה אדוות רבות לעבודה שלהם ואולי לא פחות חשוב, גם הם חוזרים אחרת ממה שהם יצאו

אמירה אהרונוביץ:  זאת אומרת, פתיחת העיניים שלהם, הטרנספורמציה שהם עוברים בשהייתם בתוך הקהילות היהודיות מחזירים אותם לארץ כשגרירים וסוכני שינוי בהקשר של ההבנה של חשיבות היחסים ביננו לבין יהדות התפוצות

אמירה אהרונוביץ:       הדבר השני שאנחנו עושים, אנחנו מביאים את צעירי התפוצות לישראל

אמירה אהרונוביץ:  ויש מנעד רחב של תוכניות

אמירה אהרונוביץ:  חלקן אנחנו ממש הבעלים שלהם הבלעדיים, שזה 'מסע'

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו מביאים מעל 12,000 בשנה שמגיעים לתוכניות ארוכות, בין סמסטר לשנה

אמירה אהרונוביץ:  אבל אנחנו שותפים ביחד עם גורמים נוספים בהבאתם של עשרות אלפים נוספים, בגיל תיכון מעל 5,000 שמגיעים כל קיץ לתיכון מצפון אמריקה ועוד אלפים שמגיעים משאר העולם

אמירה אהרונוביץ:  בגיל של סטודנטים צעירים שמגיעים לכאן ב'תגלית' או מגיעים לכאן בתום התואר או מגיעים לכאן לירח דבש אחרי שהם מתחתנים

אמירה אהרונוביץ:       'מסע' היא תוכנית דגל שלנו שהיא ממש בבעלותנו, שאנחנו ממנים אותה בצורה מאוד מסיבית יחד עם משרד ראש הממשלה כבר 18 שנה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו רואים בה תוכנית דגל משום שהיא מביאה אותם לזמן מאוד מאוד משמעותי וכל המחקר מראה שזה עושה הבדל ענק בהחלטות החיים שלהם

אמירה אהרונוביץ:  אבל אם את שואלת אותי, האתוס שמוביל אותנו להביא אותם כמה שיותר מוקדם, כמה שיותר פעמים, לכמה שיותר חוויות משמעויות

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו יודעים היום שלהתחיל איתם רק בגיל הקמפוס, להביא אותם בפעם הראשונה זה מאוחר מידי

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו לא יכולים לדמיין שסטודנט שלא היה פה אף פעם כילד או כצעיר או כנער ולא היה במגע עם ישראל באיזשהו אופן, במחנה או עם שליח, יקום בקמפוס, יעמוד בראש מורם ויהיה ערוך להזדהות כיהודי, יהיה ערוך לתקוף חזרה כשהוא מותקף, בין אם במתקפות של בי

אמירה אהרונוביץ: די

אמירה אהרונוביץ: אס או אנטישמיות וכו'

אמירה אהרונוביץ:  ולכן המשימה שלנו ביחד כשולחן משותף עם ממשלת ישראל, והממשלה משקיעה בזה

אמירה אהרונוביץ:  צריך להגביר את ההשקעה והמאמצים ולהביא יותר

אמירה אהרונוביץ:      הסוג השלישי בהקשר למה שאנחנו עושים בהקשר של החיבוריות, אנחנו מייצרים כל הזמן, כל הזמן, פלטפורמות לדיאלוג ולשותפות, שלא מתחילות ונגמרות בתוכנית, ולא חייבות לקרות כאן או שם אלא קורות כל הזמן, בעיקר דרך פריסת שותפות ביחד

אמירה אהרונוביץ:  רשת שותפויות גיאוגרפיות

אמירה אהרונוביץ:  40 שותפויות בין מעל 40 רשויות וערים בישראל למאות קהילות בתפוצות

אמירה אהרונוביץ:  הייתי אומרת, רשת שעובדת כבר מעל 20 שנה בצורה מאוד מאוד מרגשת, עוברת כבר מהורים לילדים ואז ילדים שהופכים להיות הורים וכל הזמן מקיימת החלפת משלחות, תוכניות, שהן People to people oriented, שהן מכוונות לייצר את אותו גשר וחיבור של עשייה משותפת

אמירה אהרונוביץ:      בתוך העשייה שלנו ברחבי העולם כמו שאמרתי, הסיפור של ביטחונן של קהילות ושלומן והחוסן של הקהילות, בוודאי הקטנות יותר, הפך להיות נושא יותר מרכזי על סדר היום שלנו מאז הקורונה

אמירה אהרונוביץ:  כתגובה לקורונה וכתגובה לזה שהרבה מאוד קהילות קטנות קרסו ולא יכלו להתמודד עם ההשלכות של לנהל קהילה בתוך מצב חירום, בתוך מצב של פוסט טראומה, הקמנו פלטפורמה עולמית שנקראת 'J ready' שנמצאת היום ב-45 מדינות ושמכשירה אלפים של מנהיגים של קהילות ומוסדות להתמודדות עם מצבי חירום ועם יכולת לנהל קהילה תחת פחד או תחת איום מתמשך

אמירה אהרונוביץ:  הדבר הזה הצליח מעל ומעבר למשוער ממה שציפינו

אמירה אהרונוביץ:  יש לנו שותפים רבים בעניין הזה

אמירה אהרונוביץ:  וזה, ביחד עם קרן הביטחון, אותה קרן שג'וש מוביל שמשקיעה מיליוני שקלים בלמגן ולסייע לייצר רשת ביטחון למוסדות הקהילתיים, היא תשובה שלנו שעוזרת לאותן קהילות להמשיך לחיות בצורה ויטאלית גם תחת האיומים שקיימים

אמירה אהרונוביץ:       והנושא השלישי והאחרון

אמירה אהרונוביץ:  הסוכנות היהודית פועלת בעומק החברה הישראלית לחזק את החוסן שלה ככזה, לא רק בהקשר של קליטת עולים ולא רק בהקשר של עבודת חיבוריות וקשר לעם היהודי אלא אותו אופן, הייתי אומרת, היסטורי ומסורתי שבו קהילות יהודיות רוצות להשפיע על הצביון של החברה כאן, רוצות לראות את החברה הזאת ככזו שתהיה צודקת יותר, מאפשרת שוויון הזדמנויות, ולכן התמיכה באוכלוסיות החלשות תמיד היו נר לרגליהן של קהילות יהודיות וממשיך להיות

אמירה אהרונוביץ:       הפעולה שלנו בתחום הזה מתמקדת בשלושה מאמצים: הראשון הוא העולם של נוער בסיכון

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו שחקן מאוד מרכזי שעוסק לטפל בנוער ומשפחות בסיכון, גם באמצעות חמישה כפרי-נוער שנמצאים בבעלותנו ברחבי הארץ, של הנוער עם הפערים הגדולים ביותר מאשר בני גילם ולצד זה עבודה ב-39 רשויות עם תוכנית לאומית שנקראת 'פותחים עתיד'

אמירה אהרונוביץ:  תוכנית שמפעילה מעל 350 מנטורים שעובדים עם משפחות ונוער בסיכון בכל רחבי הארץ, גם כאן בשיתוף פעולה מאסיבי מאוד עם הממשלה, עם משרד החינוך

אמירה אהרונוביץ:       הנושא השני בארץ זה העבודה שלנו עם צעירים בגיל שנת המעבר

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו נוגעים במעל 2,000 צעירים בגיל המכינות, שנת שירות למינהו, רואים בהם סוכני שינוי, כאלה שמגיעים מקהילות יותר מוחלשות כדי לשנות את עתידם, וחברת הבת שלנו 'עמיגור' שהיא השחקן המרכזי ביותר בנושא של דיור ציבורי לקשישים, מפעילה 57 בתי גיל זהב בכל רחבי הארץ ובונה היום מעל 3,000 יחידות דיור עם הממשלה

אמירה אהרונוביץ:       אני אסכם ואני אגיד שהסוכנות היהודית של היום היא סוכנות יהודית שעובדת בשותפות מאוד מאוד משמעותית עם ממשלת ישראל

אמירה אהרונוביץ:  מעל שלושים וחמישה מיזמים ופרויקטים משותפים עם אחד עשר משרדים מאפשרים לנו לפעול לתוך, הייתי אומרת, עומק העשייה הזאת, לענות לאתגרים

אמירה אהרונוביץ:  אם יהיו שאלות נשמח לענות ולתת מספרים

אמירה אהרונוביץ:  להערכתנו אפשר וצריך להגביר את ההשקעה והמעורבות של ממשלת ישראל גם בתחום העלייה והקליטה, גם בתחום החיבוריות וגם בתחום החוסן

אמירה אהרונוביץ:  ואני אעצור כאן ופתוחה לכל שאלה

עודד פורר: חבר הכנסת אלקין בבקשה

זאב אלקין: ברשותך, לפני שאני אתחיל לדבר, אני לפי ההנחיה של שגית (יועמ"ש הכנסת) חייב גילוי נאות לוועדה, כי זו פעם ראשונה שיש פה דיון בתפוצות שאני משתתף בו

זאב אלקין:  אשתי עובדת במשרד התפוצות, במקרה גם נמצאת פה בדיון אז חייבים פה את הגילוי הנאות

זאב אלקין:  אמנם לא משרד התפוצות כרגע הנושא אבל אני מחויב לפי הנחייה של שגית, היועצת המשפטית לכנסת, פעם אחת להבהיר את זה לפרוטוקול

זאב אלקין:      יש לי כמה שאלות גם ליו"ר הסוכנות וגם למנכ"לית

זאב אלקין:  גם מהמספרים שהבאתם וגם מהתיאור שלכם ברור שהחלק הארי כרגע של העלייה היא כמובן עלייה מרוסיה ואוקראינה

זאב אלקין:  איך לדעתם ישפיע ביטול מענק ההסתגלות שכרגע, הרי, בפועל הוא בוטל והוא לא משולם גם לאלה שהגיעו קודם אבל הם כבר הגיעו, כן? הם פשוט ספגו את זה כמכה כלכלית לא צפויה, וגם לאלו שאמורים להגיע כשהמטרה שלו הייתה, בסופו של דבר, לתת פתרון במצב המשברי הזה, לסוגיה של עלות הדיור

זאב אלקין:  הרי בשביל זה הוחלט בזמנו בממשלה, גם בתמיכתכם, על תשלום מענק ההסתגלות

זאב אלקין:  איך זה ישפיע ומה עמדתכם על המצב הזה והאם אתם פועלים מול הממשלה כדי להחזיר אותו, עם כל ההשלכות? זאת שאלה אחת

זאב אלקין:      השאלה השנייה, אמנם הסוכנות מאוד פעילה פה בדיון השוטף והמעקב שאתה מקיים, אדוני היו"ר בנושא של המשבר בהוראת העברית כאן באולפנים, אבל זו הזדמנות, בדרך כלל זה בדרג יותר נמוך אתם מיוצגים כאן, זאת הזדמנות לשאול אתכם איך אתם רואים את המצב, שהיום למעשה המתנה לוקחת כחצי שנה

זאב אלקין:  אם אתם מקבלים פידבקים מהעולים הטריים או מעולים פוטנציאליים שם ששומעים על המשבר הזה, ואם אתם גם כאן בשיח מול הממשלה

זאב אלקין:  בזמנו היו"ר המליץ על כך, באמצעות כלים שיש לכם, לתת איזשהו מענה חירום למצב הלא תקין הזה שנוצר, כי אני חושב שזה היום אולי פקק מספר אחד בתהליך הקליטה בארץ, המצב שכשיש סל קליטה אין אולפן וכשיש אולפן אין כבר סל קליטה וצריך לעבוד

זאב אלקין:  זאת שאלה שניה

זאב אלקין:      ושאלה שלישית, לא הצגתם כאן, אמנם אתם בהיבט הזה לא תחת פיקוח של ועדה אבל בכל זאת זה חשוב להבין את הדינמיקה, מה מצבה התקציבי של הסוכנות

זאב אלקין:  גם בחלוקה של התקציב של קור לבין אלקטיב, מה הדינמיקה של השנים האחרונות ואיך אתם רואים את זה ואיך זה ישפיע על סדרי העדיפויות של עבודת הסוכנות, הדינמיקה בין קור לאלקטיב

זאב אלקין:       ושאלה רביעית, שאלה אחרונה, באמת חשובה

זאב אלקין:  במצב שיש היום, וקיימנו פה דיון נפרד, אני כרגע לא נכנס לנבכי הסוגייה הזאת שיש היום ברוסיה וגם במצב שיש היום באוקראינה מצד שני, מה אתם עושים מבחינת הוראת העברית בשטח בשתי המדינות האלו, כל אחת והסיבוך משלה, במצב שיש היום?     

עודד פורר: אני אתן לחברי הכנסת ואז תענו במרוכז

עודד פורר:  חברת הכנסת צגה מלקו, הייתה לך קודם גם שאלה

צגה מלקו: השאלה שלי, קודם כל, בעניין של תהליך הקליטה

צגה מלקו:  עלייה בעיני, במיוחד כשמדובר על יוצאי אתיופיה, עלייה זה תהליך יחסית קצר אבל קליטה זה תהליך מאוד מאוד ארוך ואנחנו רואים את הקושי

צגה מלקו:  עולים חדשים מגיעים לפה, נשארים הרבה שנים במרכזי קליטה

צגה מלקו:  אני, בתקופתי, כנערה כשעליתי, סוכנות זה היה הכול בשבילנו

צגה מלקו:  היום יש שינוי, אני יודעת את התהליך

צגה מלקו:  בהתחלה יש את הסוכנות היהודית, אחר כך את משרד הקליטה

צגה מלקו:  כשאנחנו רואים את העולים החדשים נשארים הרבה שנים במרכז קליטה וגם רמת העברית, איך יוצאים אחר כך, כשיוצאים? הקושי של העברית

צגה מלקו:  הרי לפי דיווח, עכשיו הסוכנות היהודית גם מעורבת בחברה הישראלית באוכלוסיות מוחלשות

צגה מלקו:  זו שאלה אחת

צגה מלקו:      שאלה שנייה, בתוכנית של 'מסע'

צגה מלקו:  אני הייתי לפני הרבה שנים, יש את ארגון 'גשר' שאירגן, הייתה לנו פגישה עם קבוצה של עיתונאים בניו יורק

צגה מלקו:  אז אלה שהשתתפו בתוכנית 'מסע' כל כך אוהבים את התוכנית

צגה מלקו:  אחר כך אין מעקב

צגה מלקו:  בעצם אחרי שבאים, חוזרים וזה נגמר

צגה מלקו:  אז כמה מהם עלו בסופו של דבר? אפילו פגשנו שם אנשים שהכירו בתוכנית שכבר זוג

צגה מלקו:  אז איך זה, מה התוצאה שלו מבחינת עלייה שלהם?     

עודד פורר: תודה, חבר הכנסת טל

אוהד טל: שלום לכולם

אוהד טל:  רק ככה, כמה שאלות הבהרה

אוהד טל:  כתוב פה: קלטנו שהאתגרים המרכזיים היום בעולם היהודי זה הנושא של פרגמנטציה פנימית וההתרחקות מישראל

אוהד טל:  עכשיו, זה דבר שהוא חוזר על עצמו לא מעט פעמים במצגות כאלה ואחרות

אוהד טל:  גם של הסוכנות, גם של ארגונים אחרים

אוהד טל:  השאלה שלי זה איך אתם מודדים את העניין הזה

אוהד טל:  זו שאלה ראשונה

אוהד טל:  שאלה שנייה, לגבי השליחים ברחבי העולם

אוהד טל:  השאלה שלי זה איך זה, יש פה את הנתונים של 2022, 2023

אוהד טל:  איך זה ביחס לנתוני שנים קודמות? האם מספר השליחים נמצא בסטגנציה, בעלייה, בירידה? אותו דבר לגבי משתתפי 'מסע'

אוהד טל:  אני אשמח להתייחסות, תודה

אמירה אהרונוביץ: אז לפי סדר שאלות, לא לפי סדר עדיפות

אמירה אהרונוביץ:  אני אגיד, זאב, לגבי הנושא של מענק ההסתגלות

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו לחלוטין שותפים לעמדה הזאת

אמירה אהרונוביץ:  מאוד מאוד ברור שכל מי שהגיע, גם מאוקראינה וגם מרוסיה הגיע בצורה מאוד לא מתוכננת, השאיר את נכסיו, את כל יכולותיו שם מאחור

אמירה אהרונוביץ:  היכולת להתמודד מהיום למחר כאן עם מציאת פתרון דיור במקביל לאיזושהי השתלבות באולפן ובתעסוקה, בלי שיש איזשהו סבסוד, היא כמעט בלתי אפשרית

אמירה אהרונוביץ:  אז מאוד מאוד ברור שככל שלא יחודש מענק ההסתגלות אנחנו נמצא או אנשים שלא יוכלו להישאר או אנשים שיהפכו להיות אנשים נזקקים ואוכלוסיות מוחלשות

אמירה אהרונוביץ:  זאת תהיה החמצה ענקית ובעיני כמעט חוסר אחריות שלנו ללמוד מהעבר

זאב אלקין: יש לכם שיח עם הממשלה?     

אמירה אהרונוביץ: כן

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו בשיח מאוד מאוד מתגבר כרגע עם שר העלייה החדש ועם הצוות המקצועי שנכנס לפעולה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו בדרך לפגישה שבה אנחנו מציגים לו תוכנית איך אנחנו רואים את הצרכים הקריטיים היום

אמירה אהרונוביץ:  גם לתרחישי ההצלה הנוספים שצריכים להיות, עם המספרים שממשיכים להיות גבוהים בעלייה וגם לגבי הקליטה, וזה בוודאי חלק מהעניין הזה לחלוטין

זאב אלקין: מול ראש הממשלה העליתם את הנושא הזה?     

אמירה אהרונוביץ: אני מציעה שדורון יענה

אמירה אהרונוביץ:  אבל אנחנו לגמרי עם תוכנית בדרך לשר ולמשרד האוצר

אמירה אהרונוביץ:  בעניין של הוראת העברית, גם כאן אני אגיד דבר מעניין

אמירה אהרונוביץ:  במחקר משותף שעשינו עם דלויט ועם משרד העלייה והקליטה ללמוד מכל תובנות וטעויות העבר מהקליטה בשנות התשעים, עלה רכיב אחד קריטי שסומן בתור המשמעותי ביותר כדי לנבא הצלחה של קליטה, וזה השפה

אמירה אהרונוביץ:  ממש משוואה: ככל שילמדו יותר מהר שפה כך יוכלו יותר מהר להיקלט בשוק התעסוקה ובכלל, ולכן הסיפור הזה היום של רשימות המתנה של 3,500 איש לאולפנים היא בלתי נסבלת

אמירה אהרונוביץ:  בלתי נסבלת

אמירה אהרונוביץ:  אני משתמשת במונח קשה אבל אין פה מדע גרעיני

אמירה אהרונוביץ:  ברור מה צריך

אמירה אהרונוביץ:  צריך לספק יותר מורים, יותר כיתות

אמירה אהרונוביץ:  לזה צריך תקציב, ואנחנו לוחצים בכל דרך אפשרית

עודד פורר: אז פה יש לי שאלה לסוכנות היהודית, סליחה

עודד פורר:  היתרון הגדול של הסוכנות היהודית לעומת הממשלה הוא הגמישות

עודד פורר:  היכולת של הממשלה - - -      

אמירה אהרונוביץ: רק אם אני אוכל להשלים עודד, אנחנו הגשנו למשרד הצעה בדיוק בהקשר הזה משום שלנו יש ניסיון, בוודאי לאולפני עברית לדוברי רוסית - - -     

עודד פורר: שמה העלות שלה?     

אמירה אהרונוביץ: אנחנו הגשנו הצעה שב-2 מיליון שקלים אנחנו יודעים לתת פתרון לאלף חמש מאות תלמידים

עודד פורר: אני מאלה שאמרו והובלתי תהליך כדי שהממשלה תוכל לתת כסף לפעילות של הסוכנות היהודית, אחרי התנגדות שהייתה הרבה מאוד שנים

עודד פורר:  אמרתי, הייתה ירידה ומבחינת הפעילות של הסוכנות היהודית בידוד עלייה

עודד פורר:  ב-2022 אספתם 75 מיליון דולר בעקבות המלחמה באוקראינה, לפחות לפי הפרסומים שאני נחשפתי אליהם

עודד פורר:  אני לא ראיתי פירוט לגבי מה עשיתם עם ה-75 מיליון דולר האלה אבל נראה לי שכשאנחנו מדברים על עלייה של כ-75,000 איש בשנה האחרונה, מתוכם חלק נכבד מהעולים – אין לי פה את הפילוח המדויק כמה מאוקראינה כמה מרוסיה

אמירה אהרונוביץ: חמש עשרה אוקראינה, חמישים רוסיה - -     

עודד פורר: השאלה אם לא נכון להקצות מתוך המשאבים

עודד פורר:  הממשלה אחר כך תוסיף, תוסיף

עודד פורר:  היא כרגע לא מצליחה להוסיף, לגמור את הסיפור של מורי אולפנים של המדינה

עודד פורר:  השאלה אם לא כדאי לקחת, להגיד: אוקי, אנחנו יודעים להביא שני מיליון שקלים

עודד פורר:  הרי זה היתרון הגדול של הסוכנות, היכולת, בגמישות, לענות מהר

עודד פורר:  למה? זה כבר לא עיכוב של חצי שנה אמר השר אלקין, זה עיכוב הרבה מעבר לזה

עודד פורר:  זה מצב של אנשים שחוזרים חזרה כי כבר הם לא יכולים להשתלב כאן ולא יכולים לחיות כאן בעקבות זה שאין להם לימודי עברית

עודד פורר:  זה מצב שכל ההשקעה שהסוכנות היהודית עשתה בתהליכים אחרים פשוט יורדת לטמיון

אמירה אהרונוביץ: אז אני רוצה להמשיך את מה שאתה אומר בשני נתונים

אמירה אהרונוביץ:  אחד, ה-64 מיליון דולר שאספנו יצאו כולם עד הדולר האחרון

אמירה אהרונוביץ:  ברובם מימנו את ההצלה

אמירה אהרונוביץ:  את החילוץ, ההצלה, מחנות המעבר וההגעה שבהם ממשלת ישראל לא השתתפה

אמירה אהרונוביץ:  חשוב לומר את זה, עודד

אמירה אהרונוביץ:  חשוב לומר את זה

אמירה אהרונוביץ:  כל מבצע חילוץ, ההצלה, ההבאה, ההטסה והבאת העולים בבטחה לבן גוריון נעשה במימון העם היהודי

אמירה אהרונוביץ:  אפס דולר של הממשלה

אמירה אהרונוביץ:  ולכן, קל וחומר שמאמץ הקליטה בראש ובראשונה צריך לשבת על שולחן אחריות של ממשלת ישראל, ואולם אנחנו בהחלט הצענו לממשלה, יש לנו ידע ופדגוגיות זולות יותר, מתוחכמות יותר של כיתות הפוכות שמאפשרות ללמוד במקביל לעבודה, שאנחנו הצענו למדינה להיכנס אליהם

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו ערוכים גם אנחנו לשים את ה- matching שלנו ואם תצא קריאה משולחן הוועדה הזו למשרד העלייה והקליטה ולמשרד האוצר לתת לדבר הזה עדיפות ולתקצב, אנחנו הראשונים - - -     

עודד פורר: זה שאם אני אקח תקציב ואשלם לסוכנות והסוכנות תבצע, אני לא צריך אתכם, סליחה

עודד פורר:  יכול להיות שיש גם גופים אחרים שנותנים את זה

עודד פורר:  חלק מהעניין של הסוכנות היהודית במקרים האלה זה לתת מענה לנקודות שהעם היהודי זקוק להן

אמירה אהרונוביץ: אנחנו מעמידים את כוח ההוראה, את הידע, את החומרים ותקציבים שזקוקים גם ל-matching

עודד פורר: אני אשמח לקבל נייר לגבי ה-64 מיליון דולר

עודד פורר:  את אומרת שאספתם 64 מיליון דולר, לא 75 מיליון?     

אמירה אהרונוביץ: זה לא עניין של אספנו

אמירה אהרונוביץ:  גייסנו 64 מיליון והוצאנו ואתם עד 31

אמירה אהרונוביץ: 12

אמירה אהרונוביץ: 22, הוצאנו אותם כולם על חילוץ, הצלה, מחנות מעבר והבאה של עולים

עודד פורר: אז אחד, הוועדה תשמח לקבל נייר מפורט לגבי החלוקה הזאת

עודד פורר:  2

עודד פורר:  עדיין אני אומר, בתוך התיעדוף, חלק מהנושא של לימודי עברית חייב להיות שם

עודד פורר:  את מדברת בסך הכול על, עכשיו שער הדולר גם גבוה, חצי מיליון דולר

עודד פורר:  550 אלף דולר

יבגני סובה: סליחה רגע אמירה, היה פה דיון לגבי המחסור במורים

יבגני סובה:  כמה מורים יש באולפנים, 580 משהו כזה

יבגני סובה:  את אומרת שיש אנשים כרגע שמוכנים להתגייס למשימה

יבגני סובה:  מי האנשים האלה?     

אמירה אהרונוביץ: אז שנייה, קודם כל אני אבקש משי, שהוא סמנכ"ל עלייה וקליטה ונמצא על הקו

אמירה אהרונוביץ:  הוא ירד מהקו, אוקי

אמירה אהרונוביץ:  הוא יוכל לתת פרטים יותר אבל אני - - -     

יבגני סובה: יש עוד 100, 200 שאפשר לגייס ואז אפשר לפתור את הבעיה

זאב אלקין: לא, אני לא חושב שהפתרון של הסוכנות שהוא מציע מורים, פשוט הוראה מרחוק אם אני מבין נכון

אמירה אהרונוביץ: יש פה שילוב, גם של הוראה מרחוק

יבגני סובה: יש להם תוכנית אולפנים טובה

אמירה אהרונוביץ: מורים שלנו, מחבר העמים לשעבר שעוברים הכשרה - - -     

עודד פורר: חלקם בארץ?     

אמירה אהרונוביץ: חלקם בארץ אבל רובם לא בארץ, יכולים ללמד מרחוק

עודד פורר: אני בעד, אני רק שואל מי האנשים האלה בשביל להבין אם זה כן ניתן - - -     

זאב אלקין: מה שהוצג פה בוועדה זה הוראה מרחוק בעיקר

אמירה אהרונוביץ: נכון, בשיטת כיתה הפוכה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו עושים את זה ל-5,000 תלמידים כל שנה ברחבי חבר העמים לשעבר בצורה מצוינת ששרדה גם את הקורונה

אמירה אהרונוביץ:  שמחים להעמיד את הידע הזה ואת ההון האנושי הזה לטובת המדינה

אמירה אהרונוביץ:  ערוכים יחד עם המדינה לאתר מקרב העולים שהגיעו מי שיכול להצטרף לכוח הוראה וצריך להגיד, וזאב מכיר את זה: גם מול משרד החינוך ומערך ההוראה והאולפנים שם, אפשר היה להגיע לחדשות ויעילות יותר גבוהה ויש חסמים מכל מיני גורמים

יבגני סובה: כל הסיפור זה שני מיליון שקל?     

אמירה אהרונוביץ: לא, אנחנו הצענו הצעה ראשונית לתת פתרון רגע ל-1,500 מתוך ה-3,500

יבגני סובה: לכמה זמן זה שני מיליון שקלים?      

אמירה אהרונוביץ: ייתן פתרון ל-1,500 אנשים לאולפן

זאב אלקין: לסבב הבסיסי, הראשון

עודד פורר: שר הקליטה אמר שהוא השיג 20 מיליון שקלים לוואוצ'רים, אי אפשר להקצות מתוכם?     

אמירה אהרונוביץ: שי, אתה רוצה להתייחס רגע לנושא האולפנים? אני הסברתי את ההצעה שהצגנו למשרד העלייה והקליטה לתת מענה ל-1,500 מתוך רשימות ההמתנה, את המוכנות שלנו להעמיד את ההון האנושי שלנו למערך האולפנים, ויש כאן שאלה של יו"ר הוועדה וחברי כנסת נוספים בעניין

שי פלבר: כן, אנחנו העברנו הצעה מסודרת למשרד העלייה והקליטה, 2 מיליון שקלים, אנחנו יכולים להעמיד את גישת ההוראה ההפוכה, תוך חודשיים עד שלושה להתחיל את לימודי העברית

שי פלבר:  להבנתנו זה נמצא כרגע במסגרת התקציבים שהמשרד ביקש

שי פלבר:  הם בונים כרגע מספר תוכניות ללימודי עברית והגברה וזו אחת מהן

שי פלבר:  אנחנו ערוכים באופן מידי, המשרד מכיר את התקציבים ולהבנתי הוא גם פועל כדי להביא אותם

יבגני סובה: טוב, זה נראה סכומים מגוחכים ביחס לתקציבים ותוספות, ואנחנו מדברים שאם זה 1,500 איש ועוד 1,500 ועוד 1,500 התרומה לכלכלה ולמדינה היא אדירה

עודד פורר: אני חושב שבמקרה הזה, מאחר ומדובר בסכום שהוא לא גבוה, גם בהשוואה לתקציב הסוכנות, אני חושב שלפחות חלק מזה יכול לצאת מיידית

עודד פורר:  עד שהממשלה תסיים את ההחלטות שלה, תקציב, לא תקציב

עודד פורר:  כולל, אגב, לצאת לגיוס תרומות

עודד פורר:  להגיד, מדינת ישראל לא מסוגלת להתמודד כרגע עם 2 מיליון שקלים בשביל לפתור בעיית אולפנים

אמירה אהרונוביץ: אנחנו איתך, ואנחנו נותנים פתרון

אמירה אהרונוביץ:  אין פה זמן ואנחנו נשמח בדיון נפרד, אבל אנחנו הגדלנו ב-35%

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו נותנים מענה ל-7,000 צעירים מתוך כל העולים האלה בתוכניות שעוסקות גם באולפן וגם בשילוב בתעסוקה

אמירה אהרונוביץ:  הגדלנו את העצימות הענקית של ההשקעה הענקית שלנו בתחומים האלה כמו גם בטיסות ובדברים האחרים

אמירה אהרונוביץ:  בוודאי נשמח לבחון מחדש ולהעמיד matching לממשלה

שי פלבר: כולל גם אולפנים בחוץ לארץ

יבגני סובה: ומתי הגשתם, שי?     

שי פלבר: אנחנו התחלנו את הדיון עם המנכ"לית הקודמת, סדר גודל של מעל חודשיים

יבגני סובה: 	 לפני חודשיים הגשתם ואתה אומר שאתם תצטרכו עוד חודשיים בשביל להיערך בהנחה שתקבלו את הכסף

יבגני סובה:  פשוט ביזיון, ארבעה חודשים משרד הקליטה לא מסוגל לפתור את הבעיה הזו

שי פלבר: אנחנו נפעל מהר מאוד

שי פלבר:  יש לנו מורים, יש לנו את שיטת ההוראה, איתרנו כבר את המורים שיכולים לעבוד בזה

שי פלבר:  זה רק עניין של להכשיר אותם ולהתחיל את הלימודים

שי פלבר:  תקציבית המשרד מטפל בזה ואני יודע, אגב, שהוא עושה מאמצים בעניין

שי פלבר:  אנחנו ערוכים ברגע שיש לנו את ההוראה

עודד פורר: אוקי, את רוצה להמשיך לענות על השאלות הנוספות?     

אמירה אהרונוביץ: ככל שיש זמן, מה שאתם רוצים אני אענה

אמירה אהרונוביץ:  לגבי תקציב הסוכנות, השאלה הייתה תקציב הסוכנות לשנת 2023 עומד על כארבע מאות מיליון דולר

אמירה אהרונוביץ:  ההרכב הפנימי שלו הוא ש-120 מיליון דולר הם בעצם ההקצבה, מה שנקראת 'הקור', החופשית מהשותפים, מהמגביות, מהפדרציות בצפון אמריקה וקרן היסוד והכנסות שלנו

אמירה אהרונוביץ:  ובעצם כל שאר התקציב הוא תקציב מיועד, זה אומר שהוא מגויס סביב פרויקטים והוא מוצע סביב פרויקטים לפי הגדרות התורמים, עוד כ-120 מיליון דולר, ו-160 מיליון דולר זה ההיקף הכספי השנתי של ההתקשרויות והמיזמים השונים שלנו עם ממשלת ישראל בכל שלושת התחומים: עלייה וקליטה, חיבוריות והחברה הישראלית

זאב אלקין: מה הדינמיקה בשנים האחרונות?     

אמירה אהרונוביץ: הדינמיקה מאוד מאוד ברורה ועקבית

אמירה אהרונוביץ:  יש ירידה מתמדת של מימון הליבה

אמירה אהרונוביץ:  אם נלך 15 שנה אחורה הוא היה מעל 200 מיליון דולר

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו היום ב-120 מיליון שמתוכם רק 90 מגיעים מהקהילות והמגביות ובעצם השאר הם הכנסות פנימיות שלנו

אמירה אהרונוביץ:  אז המגמה היא כמו בכל הפילנתרופיה, התורמים רוצים להיות הרבה יותר, הייתי אומרת, בוחרים ומייעדים את הכסף שלהם לפרויקטים ספציפיים

אמירה אהרונוביץ:  זה מצריך אותנו לעבודה הרבה יותר מאסיבית בלייצר שותפויות, בלהיות מסוגלים להוכיח יעילות ואימפקט במה שאנחנו עושים ואני שמחה להגיד שאנחנו מצליחים להגדיל את הגרף של ההכנסות מהתורמים היהודים אבל בוודאי מימון הליבה הולך ויורד

אמירה אהרונוביץ:       לגבי המשך הפעולה שלנו ברוסיה ואוקראינה כיום, אז אני רוצה להגיד שהסוכנות היהודית עובדת כבר שלושים שנה בתוך הקהילות האלה בעולמות של חינוך יהודי-ציוני וחיבור לישראל וחיזוק הזהות היהודית בבתי ספר פורמליים, בחינוך בלתי פורמלי, במחנות קיץ, בבתי ספר יום א', באולפנים ובפעילות מנהיגות ואחרת לצד פעילות עידוד הקליטה והעלייה

אמירה אהרונוביץ:  כל הפעילות החינוכית הזאת נמשכת תחת מגבלות המציאות: קרי, באוקראינה נאלצנו להעביר חלק גדול מהפעולה לווירטואלית ועכשיו לאט לאט חוזרים לקצת פעולה פיזית תחת ההנחיות והמגבלות הביטחוניות

אמירה אהרונוביץ:  משנעים אותם לאזורים יותר בטוחים ברחבי המדינה שמאפשרים לעשות את זה ואני חייבת להגיד, קרן הביטחון שלנו עוזרת אפילו היום לקהילות למגן חדרי פעילות ומקלטים כדי שאפשר יהיה לייצר פעילות במרחב שהוא מוגן

אמירה אהרונוביץ:  אז אנחנו נמצאים שם

אמירה אהרונוביץ:       ברוסיה אנחנו נמצאים על כל הפריסה שלנו כולל משפחות השליחים של חפציבה, של המורים בבתי הספר כולל פעילות מאסיבית של מחנות וחינוך בלתי פורמלי

אמירה אהרונוביץ:  מה שמעניין לדעת זה שדווקא העניין והרצון וההרשמה גבוהים מאי פעם, לפעילות

אמירה אהרונוביץ:  זאת אומרת יש רצון של אנשים להרגיש חלק מקהילה, להיות חלק מהפעילות, והפעילות שלנו לא הוגבלה בכל צורה

עודד פורר: בכל העולם את מתכוונת?     

אמירה אהרונוביץ: עניתי לשאלה לגבי רוסיה ואוקראינה

אמירה אהרונוביץ:  על אף המציאות המורכבת בכל מדינה מסיבות אחרות, אנחנו ממשיכים במרץ בשיא הפעולה שלנו לא רק סביב עלייה

אמירה אהרונוביץ:  לגבי 'מסע' - חברת הכנסת יצאה, לגבי השאלה שלה על קליטה אז גם נחכה שהיא תחזור

אמירה אהרונוביץ:  בעניין של מספר השליחים שאלת, אז אני אגיד שמספר השליחים בתקופת הקורונה, בצורה מאוד טבעית, צנח דרמטית משני טעמים, פעם אחת משום שהקהילות, היה להן קשה להכיל בתוך כל האתגר של ניהול השלכות של מגפה גם שליחים מבחוץ, ונאלצנו להחזיר חלק גדול מהם והיה קשה לחדש איתם את השליחות

אמירה אהרונוביץ:  אני שמחה להגיד שהשנה בקיץ הזה בעצם חזרנו למספרים שלפני הקורונה, ואנחנו נמצאים בגידול

אמירה אהרונוביץ:  לקראת קיץ 2023 אנחנו מגדילים גם את צוות השינשינים שלנו בעולם, יהיו בקיץ הזה מעל 220 שייצאו, גם את שליחי הקמפוסים שלנו, שנחצה את קו ה-90 שליחים לקמפוסים וגם את עולם מחנות הקיץ, שזה מדהים לראות

אמירה אהרונוביץ:  הביקוש, דווקא מהמחנות השנה עלה על כל ביקוש שהיה לנו אי פעם ואנחנו במספרים גדלים

אמירה אהרונוביץ:  אז במובן הזה אנחנו מאוד מעודדים מהרצון של הקהילות והמוסדות השונים לקבל שליחים, ועובדים מאוד מאוד קשה לגייס את מיטב הצעירים הישראלים שיסכימו, כי אצלינו לא הולכים לעשות אקזיט כלכלי

אמירה אהרונוביץ:  אצלינו באמת יוצאים לשליחות שהיא כולה נשמה וציונות ואנחנו מצליחים להגדיל מספרים

עודד פורר: חברת הכנסת מלקו חזרה אז את יכולה כבר לענות לה

אמירה אהרונוביץ: אז את שאלת שאלה לגבי הקליטה, קליטה בעיקר של עולי אתיופיה בתוך מרכזי הקליטה

אמירה אהרונוביץ:  אז אני אגיד, את מתארת נכונה איזושהי מגמה שהתמודדנו איתה הרבה מאוד שנים ואני חושבת שאנחנו היום באיזשהו צומת של היפוך מגמה

אמירה אהרונוביץ:  הזכאות העקרונית של העולים במרכזי הקליטה היא לשהות שנתיים ואחר כך לצאת לתוך דיור קבע

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו הרבה שנים התמודדנו עם תופעה שבה עולים לא יצאו בקצב הזה לדיור קבע מהמון סיבות, לפעמים כי הם לא היו בשלים בגלל חוסר יכולת כלכלית וגם הייתה לנו יכולת, בשיח משותף עם משרד העלייה והקליטה, לאלו שזקוקים, באמת לתת פתרון ארוך טווח

אמירה אהרונוביץ:       היום אנחנו, משני טעמים, פועלים לתמרץ וללוות ולעזור להם יותר מהר לצאת לדיור קבע

אמירה אהרונוביץ:  פעם אחת משום שאנחנו זקוקים למיטות ולמקומות, כי אנחנו בעידן שבו יש גידול בהיקף המגיעים מאתיופיה, אז זה חדשות טובות, ופעם שניה משום שאנחנו מבינים שזה הדבר הנכון, לעזור לעולים לצאת לחיים עצמאיים

אמירה אהרונוביץ:  זו אחריות שלנו

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו עושים את זה גם בתמריצים למיניהם שאנחנו נותנים להם וגם בעבודה משותפת עם גורמים, עם הממשלה ועם גופים כמו עוגן ואחרים, לתת ליווי פיננסי ועזרה להצליח לייצר את החבילה שתאפשר להם לצאת לדיור קבע

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו גם, הייתי אומרת, בפיילוטים, יחד עם המשרד, לבדוק מודלים אחרים של קליטה, ישיר בתוך הקהילה

אמירה אהרונוביץ:  לקלוט משפחות ישירות בתוך הקהילה ולא בתוך מרכז קליטה

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו עושים את זה בזהירות רבה ותוך שאנחנו מתנסים השנה לראשונה בדבר הזה ונראה אם אפשר יהיה להרחיב את המודל

עודד פורר: תראו, אני מסתכל על הנתונים

עודד פורר:  אני מסתכל על נתוני העלייה, אני מסתכל על נתוני ההשקעה

עודד פורר:  אני גם שומע את הדברים שאת אומרת

עודד פורר:  מצד אחד את אומרת שיש עליה ברצון להשתתף בפעילויות ברוסיה ואוקראינה, מצד שני אני רואה את צמצום התקציב לעידוד עלייה מרוסיה ואוקראינה בשנים האלו לעומת עלייה במקומות אחרים

עודד פורר:  זאת שאלה שגם שאלתי בשאלה שהייתה עם משרד העלייה והקליטה על הנתונים

עודד פורר:  אז משרד העלייה והקליטה אמר שמצמצמים את התקציב ב'אופק' לעידוד עלייה בגלל שלא היה ביצוע

עודד פורר:  הסכם איתכם נחתם בין 'אופק' לסוכנות רק בחודש נובמבר, מה שלא אפשר ביצוע

עודד פורר:  גם כשאני מסתכל על המספרים עצמם, על מספרי התקציב עצמם, אז באמת אחוזי הביצוע של הסוכנות היהודית בחלק מהתוכניות שלכם, בכמה, 32 אחוז ביצוע

עודד פורר:  באנגליה יש 23 אחוז ביצוע

אמירה אהרונוביץ: ביצוע של מה, עודד? אני לא מבינה, אתה מדבר על תקציב 'אופק ישראלי'?     

עודד פורר: תקציב מול ביצוע כספי בתוכניות 'אופק ישראלי' לשנת 2022

אמירה אהרונוביץ: אבל 'אופק ישראלי' זה אך ורק עידוד עלייה

אמירה אהרונוביץ:  זה לא תוכניות חינוך יהודי-ציוני

עודד פורר: אני שואל על השאלות לעידוד עלייה

עודד פורר:  אני אומר, יש צמצום בעידוד העלייה דווקא מהמקומות שבהם הפוטנציאל הוא הכי גדול

עודד פורר:  מצד שני, משקיעים יותר איפה שהפוטנציאל יורד

עודד פורר:  יש תחושה שלא ממצים את הפוטנציאל וזה גם לא מתכתב עם הרצון של יותר אנשים

עודד פורר:  הרי הטענה של הסוכנות לאורך השנים, אני אגב, חושב שהיא נכונה, שהשתתפות בתוכניות חינוכיות היא חלק מהמערך של עידוד עלייה

עודד פורר:  מי שמשתתף בתוכנית חינוכית יש יותר סיכוי שהוא - - - גם במספרי השליחים, אני מסתכל בכמה יש שישה שליחים, באירופה שישים ושלושה ובאפריקה, אוסטרליה, ניו זילנד שלושים ושלושה

עודד פורר:  אמריקה הלטינית שלושים ושניים

אמירה אהרונוביץ: שאלת פה המון המון שאלות שאפשר היה - - -     

עודד פורר: לא, הן כולן מגיעות בסוף לאותה נקודה

עודד פורר:  אני מסתכל, ההשקעה הנמוכה ביותר והולכת ויורדת היא מהמקומות שיש לכם את הגידול הגדול ביותר בעלייה

אמירה אהרונוביץ: אני רוצה להגיד שאפשר היה לעשות דיון הרבה יותר ארוך ואולי צריך, משום שזו זווית מאוד מסוימת

אמירה אהרונוביץ:  פעם אחת אפשר היה לטעון: מספרי העלייה כל כך גבוהים שעל אף שתקציבי עידוד העלייה ירדו אז אולי לא יעיל להשקיע שם תקציבים בעידוד עלייה אלא בדברים אחרים, אחד

אמירה אהרונוביץ:  שתיים, אנחנו רואים, כמו שאמרת, שהשקעה בתוכניות של חוויה בישראל וחיזוק זהות יהודית מייצרות - - -     

עודד פורר: לפני כן, אני חייב להתייחס למשפט הראשון כי גם התייחס לזה חבר הכנסת טל

עודד פורר:  יש דבר שנקרא: תשואה לאום

עודד פורר:  כמה אתה מצליח לקבל חזרה מכל שקל שאתה משקיע או מכל דולר שאתה משקיע

עודד פורר:  עכשיו, על אותו משקל עשינו בזמנו, ב-2014 את התוכנית לעידוד עלייה מצרפת כי הייתה תקופה שראינו שבעצם יש פה גל וצריך לנצל את הגל כדי שהוא יהפוך להיות גדול יותר

עודד פורר:  זה גם מה שקרה ב-2014, הממשלה באה והכניסה תקציבים לתוך עידוד העלייה מצרפת

עודד פורר:  היום, למרות שהיא מכניסה תקציבים - - - האטמוספירה אחרת

עודד פורר:  האטמוספירה הקיימת כיום כדי לעודד עלייה מאזורים מסוימים היא קיימת היום

עודד פורר:  לא בטוח שהיא תהיה שם בעוד חצי שנה

עודד פורר:  ודווקא העובדה שלא מנצלים את הגל היא הטעות

עודד פורר:  היא הניצול הלא נכון

אמירה אהרונוביץ: אז אני רוצה להסביר איך אנחנו כן מנצלים ולהגיד שתקציב 'אופק ישראלי', שהוא חשוב מאוד, הוא לא הדרך היחידה, ואני אתן שתי דוגמאות הכי קונקרטיות שיש מהשבועות האחרונים

אמירה אהרונוביץ:  אנחנו ב'מסע' נערכנו להגעה של כ-1,500 צעירים מהאזור הזה של רוסיה ואוקראינה והעמדנו לזה תקציב

אמירה אהרונוביץ:  קמנו לבוקר, לפני מספר שבועות, שבו גילינו שיש ביקוש אדיר של מעל 1,000 צעירים נוספים להגיע כשאנחנו יודעים שהגעה ל'מסע' של צעירים מהאזור הזה, ב-90 אחוז אחר כך הם נשארים פה כעולים

אמירה אהרונוביץ:  זאת אומרת, זה עידוד עלייה קלאסי

אמירה אהרונוביץ:       מהיום למחר גייסנו סכום של 3 מיליון דולר

אמירה אהרונוביץ:  מעל ומעבר לתקציב שלנו, שקיבל matching מהממשלה, של 3 מיליון דולר נוספים ויצרנו מייד שישה מיליון דולר כדי לקלוט עוד 1,000 צעירים שהגיעו מרוסיה ואוקראינה ויהפכו להיות עולים במדינת ישראל, דוגמה אחת

אמירה אהרונוביץ:      דוגמה שנייה: אנחנו מממנים תוכניות של קליטה תעסוקתית שלוקחת צעירים שמגיעים עם רקע אקדמי או מקצועי בתחומים מסוימים ובחמישה חודשים של אולפן מקצועי טרמינולוגי ושילוב בעולם התעסוקה המקצועי גורמת להם להיקלט

אמירה אהרונוביץ:       זה גורם מאוד מאוד אטרקטיבי במשיכה של הצעירים האלה

אמירה אהרונוביץ:  כמו שאמרתי קודם, גדלנו בשלושים ושלושה אחוז בתוכניות האלה של הצעירים תוך השקעה מסיבית שלנו יחד עם משרד העלייה והקליטה

אמירה אהרונוביץ:  הבאנו יותר צעירים ומשפחות צעירות לישראל

עודד פורר: אז כמה כסף הוספתם בנושא הזה של רוסיה ואוקראינה? סדר גודל

אמירה אהרונוביץ: אני לא פה עם הנתונים המדויקים לגבי ההשקעה, אבל אני אגיד לגבי 'מסע' מיליוני דולרים

אמירה אהרונוביץ:  ב'מסע', 6 מיליון דולר - - -      

עודד פורר: אני אחזור עכשיו על השאלה על האולפנים

עודד פורר:  לא שווה לקחת חצי מיליון דולר להשקיע באולפנים כדי שמי שהבאתם אותו לפה לא יעזוב?     

אמירה אהרונוביץ: בוודאי ששווה

אמירה אהרונוביץ:  אבל אם קודם צריך לשלם את כרטיס הטיסה ולחלץ אותם, והממשלה לא משתתפת בזה, אז את זה העם היהודי עושה

עודד פורר: 'מסע' זה לא חילוץ

עודד פורר:  תוכנית 'מסע' היא לא תוכנית חילוץ

אמירה אהרונוביץ: גם וגם

אמירה אהרונוביץ:  כשהוא מגיע ב'מסע' הוא מקבל אולפן מובנה בתוך התוכנית, אז אנחנו נותנים לו מענה לעברית

אמירה אהרונוביץ:  וכשהוא מגיע לתוכנית קליטה תעסוקתית הוא מקבל אולפן מקצועי טרמינולוגי בתוך התוכנית התעסוקתית, ולכן אנחנו נותנים מענה

אמירה אהרונוביץ:  אז צריך גם וגם וגם – לשאלתך, עודד

אמירה אהרונוביץ:  ואני אגיד, בהקשר של עידוד תקציבי עלייה ואופק אני אשמח לקיים דיון נפרד

אמירה אהרונוביץ:  יש מקומות שבהם אנחנו צריכים ללמוד ולעשות טוב יותר אולי את ניצול המנופים אבל חשוב לדעת שיש אפיקים אחרים ונוספים שדרכם אנחנו פוגשים את הגרף הגדל הזה של הביקוש של מעלייה - - -      

עודד פורר: השאלה שלי לגבי עידוד העלייה ואופק הייתה למה לוקח חצי שנה לחתום הסכם?      

אמירה אהרונוביץ: זה אני חושבת שהיו"ר ענה לך במכתב

דורון אלמוג: עניתי לך

דורון אלמוג:  אני חושב שכל הנתונים לא מדויקים, הנתונים שקיבלת

דורון אלמוג:  עודד, הנושא בדיון הזה הוא לא אופק חדש

עודד פורר: זו שאלה שנשאלה פה בדיון

עודד פורר:  אתם לא רוצים לענות, גם בסדר

דורון אלמוג: אופק חדש היא חברה אחת של הסוכנות, חברת בת של הסוכנות

דורון אלמוג:  בנושא של עלייה וקליטה חייב להיות מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  ויש לי מה להגיע על העניין הזה, על מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  אתה רוצה להיכנס דרך החור של הגרוש? זה בסדר? אפשר לעשות פה דיון על הכסף

דורון אלמוג:  דרך אגב, אני מציע, כדי שהוא יהיה יותר יעיל בבקשה בואו נפיץ קודם את השאלות קודם לכן, נתכונן ונבוא

דורון אלמוג:  השאלות הן כאילו: "הסוכנות, למה לא עשיתם יותר"? קודם כל צריך לזכור: הכסף, רוב הכסף זה כסף של העם היהודי

דורון אלמוג:  שני שליש של התקציב של הסוכנות זה כסף של העם היהודי

דורון אלמוג:  זה לא כסף שמגיע מכאן

דורון אלמוג:  שליש מגיע מכאן, ממדינת ישראל, דרך אגב

דורון אלמוג:  והיום רוב היהודים נמצאים כאן

דורון אלמוג:       עכשיו, בוא נדבר שנייה אחת על מה זה מאמץ לאומי כי המסרים שצריכים לצאת מהבית הזה צריכים לדבר על מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  אז בואו נתחיל, קודם כל, על עידוד עלייה

דורון אלמוג:  עידוד עלייה קודם כל מתבצע על ידי שליחים ושינשינים, האנשים שלנו בשטח

דורון אלמוג:  אחד הדברים, אני לא יודע אם יש דברים יותר מעניינים בכתב

דורון אלמוג:  אני רוצה קודם כל לומר, עידוד עלייה מתחיל בשטח

דורון אלמוג:  הוא מתחיל בשינשינים, הוא מתחיל בשותפויות, הוא מתחיל בשליחים שלנו, הוא מתחיל בזהות יהודית שיוצרים אותה בעבודה קשה בשטח

דורון אלמוג:  זה יכול לקחת שנים

דורון אלמוג:  שבע שנים, שש שנים, שלוש שנים עד שמשפחה מחליטה שהיא עושה עלייה

דורון אלמוג:  זה זמן, זאת השקעה

דורון אלמוג:  כן, צריך יותר שליחים, בוודאי

דורון אלמוג:  כן, צריך יותר תמריצים

דורון אלמוג:       לגבי הקליטה

דורון אלמוג:  הקליטה גם היא מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  למשל, רשויות מקומיות

דורון אלמוג:  כל השילטון המקומי

דורון אלמוג:  יש 258 רשויות מקומיות במדינת ישראל

דורון אלמוג:  אני רוצה לשמוע את כל ראשי הרשויות המקומיות שאומרות: עלייה זה מנוע צמיחה, אנחנו רוצים עלייה, אנחנו נעשה הכול

דורון אלמוג:  יחד איתי

דורון אלמוג:  אני מקבל, זאב, את ההמלצה שלך שאני צריך לדבר עם ראש הממשלה על מענק, בוודאי

דורון אלמוג:  כן, צריך ליצור תמריצים להגיע לכאן

דורון אלמוג:  התמריצים הם לא רק כלכליים

דורון אלמוג:  חברים יקרים, אני הייתי שותף להבאת יהודי אתיופיה מראשית שנות ה-80 במבצעים חשאיים ולא מעט שמענו על אפליה, ועל אווירה חברתית שהיא לא אוירה קולטת, לא אוירה של קירוב לבבות

דורון אלמוג:  וכשאנחנו מדברים על קירוב לבבות ועל מאמץ לאומי, למשל עברית, האם תיכוניסטים לא יכולים להתנדב כל יום ב-26 מרכזי קליטה שיש לנו, לסוכנות, תיכוניסטית? להגיע כל יום וללמד עברית? האם אי אפשר בגני ילדים, בבתי ספר? כן, בהתנדבות

דורון אלמוג:  התנדבות עצומה

דורון אלמוג:       התנדבות היא מנוע צמיחה

דורון אלמוג:  כשהזכרתי פה את אלן גנלס דיברתי עליו כמתנדב

דורון אלמוג:  התנדבות משדרת שזה מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  שזה חשוב לנו

דורון אלמוג:  ואני אומר לכל ראשי הרשויות שלנו בבקשה

דורון אלמוג:  דיברה אמירה על מאמץ העברית

דורון אלמוג:  נכון, בלי שפה לא תהיה קליטה

דורון אלמוג:  כדי להגביר את השפה זה לא רק המורים

דורון אלמוג:  זה, חברים יקרים, תיכוניסטים

דורון אלמוג:  אנחנו רוצים לקלוט אותם

דורון אלמוג:  זה משפחה מאמצת משפחה חברים יקרים, שתיים

דורון אלמוג:  דבר שלוש, תעסוקה

דורון אלמוג:  משרד הכלכלה, הכשרה יותר מהירה

דורון אלמוג:  להכשיר יותר מהר את העולים החדשים לתעסוקה

דורון אלמוג:  מעסיקים שנמצאים בקרבת 26 מרכזי הקליטה שלנו שיכינו תוכנית מהירה לקליטה

דורון אלמוג:  רופא שמגיע מרוסיה, הוא לא יכול עכשיו להיות רופא, אבל יכול להיות שהוא יכול להיות נהג מלגזה, אבל זה חשוב לכבוד העצמי שלו

דורון אלמוג:       מעסיק שנמצא קרוב, נגיד כמו חברת טרה או קוקה קולה, כן תקבל אותו ותכשיר אותו באמצעות כספים שיגיעו

דורון אלמוג:  אגב בכספים, בחלוקה צריך לזכור, הסוכנות באופן כללי היא מהתפוצות לישראל ומשרד העלייה והקליטה כאן במדינת ישראל

דורון אלמוג:  עכשיו, השיח הוא פה מול הסוכנות לגבי הדברים שקורים פה בישראל

דורון אלמוג:  אבל כאן, משרד העלייה והקליטה הוא צריך להיות הדובר המרכזי

דורון אלמוג:  הוא שותף שלנו

דורון אלמוג:  אנחנו שותפים, עושים את העבודה ביחד

דורון אלמוג:  אני, עודד, אגיד עוד מילה על העניין הזה של מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  מאמץ לאומי זה מאמץ שנוצר במסרים שהמנהיגות יוצרת והיא מעבירה את זה מלמעלה לכל רחבי מדינת ישראל

דורון אלמוג:  זה עובר לכל ראשי הרשויות, זה עובר לכל תלמידי התיכון, זה עובר למאמץ להתנדב

דורון אלמוג:  לקבל אותם באהבה

דורון אלמוג:      כשאני אומר קירוב לבבות, קירוב לבבות עושים לא רק על ידי הקצאת תקציב ושורה תקציבית

דורון אלמוג:  כל תלמיד תיכון צריך לדעת את החשיבות של התפוצות

דורון אלמוג:  הם יקרים לנו, הם אחים שלנו

דורון אלמוג:  אנחנו מקבלים אותם באהבה

דורון אלמוג:  לא תהיה כאן אפליה במדינת ישראל

דורון אלמוג:  נקבל אותם באהבה

דורון אלמוג:  זה לא משנה מאין הם הגיעו

דורון אלמוג:  אם הגיעו מאתיופיה, או הגיעו מרוסיה

דורון אלמוג:  יקבלו אותם כאן באהבה, וזה מאמץ לאומי

דורון אלמוג:  על זה צריך לדבר גם בוועדה הזאת, לא רק על השורות הקטנות

דורון אלמוג:  איך מקבלים אותם

דורון אלמוג:  וזה יהיה הרבה יותר

דורון אלמוג:       הכספים, מילה על הכספים

דורון אלמוג:  כן, הגיע הזמן שמדינת ישראל תיתן הרבה יותר

דורון אלמוג:  לא שליש, בדיוק הפוך

דורון אלמוג:  שני שליש ישראל, שליש יגיע מהתפוצות

דורון אלמוג:  למה? כי המדינה היום זה לא שש מאות אלף כמו ב-1948, כי כבר יש, ברוך השם, 8 מיליון יהודים והלוואי שתוך חמישים שנה אנחנו נהיה כבר 30 מיליון

דורון אלמוג:  המדינה צריכה להיות זאת שנושאת בנטל והסוכנות היא גוף הביצוע החשוב ביותר והחזק ביותר

דורון אלמוג:  זו לא עוד עמודה

דורון אלמוג:  היא לא אופק חזק

דורון אלמוג:  אופק חזק זה אופק חדש, עוד גוף, עוד חברה

דורון אלמוג:  יש לסוכנות 107 חברות, כדאי לדעת את זה

דורון אלמוג:  יש 1,600 נכסי נדל"ן פה במדינת ישראל שמוחזקים מאותם כספים שהגיעו מהתפוצות

דורון אלמוג:  צריך להגיד תודה על הפעילות הברוכה שהסוכנות עושה

עודד פורר: אל תתרגז דורון

עודד פורר:  הוועדה הזו, תאמין לי, משרד הקליטה כבר לא כל כך נהנה לבוא לכאן הרבה מאוד פעמים

עודד פורר:  יש לי טענות, זה חלק מהעבודה של הוועדה

עודד פורר:  הוועדה, התפקיד שלה הוא לבקר

עודד פורר:  התפקיד שלה הוא לבדוק והתפקיד שלה הוא להניע

עודד פורר:  בין היתר, גם את הסוכנות היהודית

עודד פורר:  זה נכון שהיא לא גוף של המדינה אבל היא גוף עם מעמד מיוחד במדינת ישראל, היא גוף שנהנה מהפטור ממכרז

עודד פורר:  יש הרבה מאוד שיתופי פעולה בין המדינה לסוכנות והמטרה שלנו היא לטייב אותם

עודד פורר:  גם בהיבט של התקציבים, אני חייב לומר, לפחות מבחינת מדינת ישראל, נכון לממשלה הקודמת

עודד פורר:  הממשלה הקודמת, זאב אלקין היה חבר קבינט עלייה וקליטה, הקצתה פעם ראשונה 175 מיליון שקל לחמש שנים לעידוד עלייה

עודד פורר:  לא היה תקציב כזה מעולם, שגם הסוכנות היהודית נהנית ממנו באמצעות חברת בת שלה, זה לא שהיא נעלמת משם

עודד פורר:  גם הסוכנות היהודית, גם ההסתדרות הציונית

עודד פורר:  אני חושב שלמוסדות הלאומיים יש תפקיד מאוד מאוד חשוב

עודד פורר:       בין היתר כן, גם יש לי, כמדינה, בקשה

עודד פורר:  למוסדות הלאומיים ולקהילה היהודית בתפוצות

עודד פורר:  כמו שיש לי בקשות לממשלה

עודד פורר:  אז זה נכון שמול הממשלה יש לי תביעות

עודד פורר:  מולכם יש לי בקשה

עודד פורר:  כן, אני אומר

עודד פורר:  יש אירוע, אנחנו נמצאים פה באירוע

עודד פורר:  זה נראה לי הרבה מאוד פעמים, גם כלפי הממשלה, גם בהיבט של הקצאת תקציבים

עודד פורר:  75,000 עולים בשנה זה לא מצב רגיל, ואנחנו כולנו יודעים שכנראה הוא גם לא יימשך לשלוש-ארבע שנים

עודד פורר:  אולי יש לנו עוד שנה כזאת

עודד פורר:  לא יודע מה יהיה הלאה

עודד פורר:  אז כן, יש לי דרישה, יש לי תביעה לנצל את המצב הזה

עודד פורר:  כי ה-75,000 האלה יכולים היו להיות מאה

עודד פורר:  יכולנו להיות כאן עם 100,000, באותה מידה, והפסדנו מזה כי אחר כך להביא עוד 25,000 עולים זה קשה

עודד פורר:  נכון שתהליך הקליטה הוא משימה לא פשוטה

עודד פורר:  ואני מסכים איתך, זאת משימה לאומית

עודד פורר:  לצערי הממשלה לא מתייחסת לזה כאל משימה לאומית

עודד פורר:      העובדה שעד היום אין משא ומתן, או שרק עכשיו הוא נפתח בעקבות לחץ של הוועדה, בין הסתדרות המורים, הממונה על השכר ומשרד החינוך על שכר המורים באולפנים, ברור לחלוטין

עודד פורר:  אבל בדיוק בנקודות האלה, וכן, כאן הבקשה שלי אליך כיו"ר סוכנות

עודד פורר:  בסוף, יש לך משאבים משמעותיים

עודד פורר:  תקציב של 400 מיליון דולר הוא תקציב משמעותי

עודד פורר:  ממנו, למעלה ל-100 מיליון דולר תקציבים שהם חופשים הם תקציבים משמעותיים

עודד פורר:  הסיפור של האולפנים, בעיני, הוא דרמה

עודד פורר:       אתה דיברת על רופא

עודד פורר:  אני ביום ראשון פגשתי רופא באשדוד

עודד פורר:  קרדיולוג

עודד פורר:  עלה לארץ מרוסיה עם 14 שנות וותק

עודד פורר:  זאת אומרת שהוא יכול לקבל את הרישיון שלו מייד, רק חסר לו מבחן עברית

עודד פורר:  הוא נמצא פה מחודש נובמבר, אנחנו כבר בסוף פברואר

עודד פורר:  אמרו לו שהם יבדקו, אולי באפריל הוא יוכל להתחיל אולפן כדי להיבחן כעבור חצי שנה

עודד פורר:  עכשיו, זה בן אדם שאם מלמדים אותו מהר עברית הוא יכול לעבוד כרופא

עודד פורר:  לא במלגזה אלא כרופא

עודד פורר:  וחסרים לנו רופאים

עודד פורר:  אז עיריית אשדוד, אפרופו השלטון המקומי, שהיא עירייה עשירה, משקיעה

עודד פורר:  אני פגשתי אותו בקורס עברית שהעירייה מפעילה

עודד פורר:       הרשויות המקומיות, חלק נכבד מהן, כמו אשדוד או כמו רשויות אחרות, תומכות בעלייה

עודד פורר:  יש רשויות שלא

עודד פורר:  אני מכיר גם ראשי רשויות שאמרו, אני לא רוצה

עודד פורר:  אפרופו, מרכזי הדיור לקשישים, יש ראשי רשויות במרכז הארץ שאמרו: אנחנו לא מוכנים לבנות

עודד פורר:  יש לי טענות אליהם

עודד פורר:  זה לא קשור, אבל אנחנו נמצאים כאן בדיון שבאמת המטרה שלו היא לטייב ומכאן גם השאלות שלי, ומכאן גם הבקשות שלי

עודד פורר:  אני חושב, אני אומר להם את האמת עוד פעם, כל הזמן להגיד הממשלה, זה נכון, אבל עדיין לא חצי מיליון דולר

עודד פורר:  250 אלף דולר כדי לעשות חצי מהתוכנית של האולפנים

עודד פורר:  אנחנו בדרמה

עודד פורר:  האנשים האלה לא לומדים עברית, דמי ההסתגלות הופסקו על ידי הממשלה

עודד פורר:  הם לא יישארו פה

עודד פורר:  הם לא יישארו פה, ואחר כך נגיד: תראו, הם באו, לקחו והלכו

עודד פורר:  מה זה לקחו והלכו? איך הם יחיו פה? אם אנחנו לא עושים שום מאמץ בקליטה

עודד פורר:       וכן, יש תחושה, אני אומר לך, והיא מגובה במספרים, שיש פחות ופחות השקעה דווקא מהמקומות שבהם אנחנו נמצאים גם במצב חירום וגם ברמת פוטנציאל

עודד פורר:  יש לי על זה ויכוח גדול מאוד עם שר העלייה והקליטה, אבל כן, יש לי גם אמירה כלפי זה במובן הזה

עודד פורר:  עוד שאלה אחת קטנה, אני לא בטוח שיש לך פה את הנתונים, פשוט זה עלה פה מתוך הדיון

עודד פורר:  בזמנו, הסוכנות היהודית הייתה מאוד מסייעת לארגוני עולים

עודד פורר:  משהו שהממשלה לא עושה ולצערי צריכה לעשות יותר ולא עושה

עודד פורר:  אני לא יודע מה הסכום שמושקע היום, לדעתי הוא מאוד לא משמעותי

עודד פורר:  לארגונים האלה יש יכולת לסייע המון בקליטה, ופה, בזמנו אני חושב שהסוכנות היהודית הייתה נותנת להם מתקנים, הייתה נותנת להם משרדים או דברים אחרים

עודד פורר:  אני חושב שאפשר גם כאן לייצר משהו שייתן להם את היכולת לפעול, לארגונים האלה

עודד פורר:  יש חשיבות גדולה

עודד פורר:  בסוף, העלייה והקליטה, המגזר השלישי הוא זה שאכפת לו הכי הרבה בתוך האירוע הזה

עודד פורר:  בבקשה

אמירה אהרונוביץ: אז אני באמת לא עם הנתונים כאן

אמירה אהרונוביץ:  זה נכון שאנחנו עובדים בשיתוף עם הרבה מאוד ארגונים בתוך החברה הישראלית במגזר השלישי, גם ארגוני העולים וגם אחרים, עמותות כמו 'גבהים' ואחרים, כדי לקדם את נושא הקליטה

אמירה אהרונוביץ:  אני מציעה שאם יש שאילתה כזאת אז נחזור עם הנתונים

דורון אלמוג: אני נפגשתי לפני כחודש עם כל ראשי הארגונים, ארגוני העולים בישראל, קרוב ל-30 ארגונים שפועלים היום

דורון אלמוג:  אפשר לתת לדבר לאליהו בבקשה

אליהו ששון: אנחנו באמת פגשנו את היו"ר של הסוכנות היהודית עם מנהל העלייה והקליטה לפני כחודש חודש וחצי, משהו כזה

אליהו ששון:  הצטרפו הרבה מאוד ארגוני עולים ואנחנו בשיתוף פעולה מצוין עם הסוכנות היהודית בכל מיני תחומים

אליהו ששון:  התמיכה שאנחנו מקבלים היא תמיכה לא גדולה

אליהו ששון:  אני חושב שהיו שנים שירדה התמיכה

אליהו ששון:  יש ארגונים שעושים עבודה ממש מקודשת של מתנדבים

אליהו ששון:  המון מתנדבים שמקבלים את העולים בקליטה החברתית, התרבותית, בשפתם

אליהו ששון:  והיום יש ארגונים שקשה להם להתקיים היום

אליהו ששון:  אין להם משרדים, אין להם מקומות איפה לפעול ובהחלט כל עזרה נוספת שתוכל להיות, אנחנו רק נתברך

אליהו ששון:       יש היום ארגונים שלא יכולים להתקיים

אליהו ששון:  קשה להם, הם לא מקבלים תרומות מחוץ לארץ באופן ישיר אז הבקשה נמצאת, המדינה כמעט שלא תומכת בארגונים

אליהו ששון:  אנחנו גם בנושא של עידוד עלייה לא כל כך מעורבים כיוון שאופק ישראלי, עד עכשיו, לא בדיוק נתן תמיכה או אפשרות לארגונים

אליהו ששון:  אנחנו בהידברות איתם

אליהו ששון:  דיברתי עם שמעון כהן אתמול ואנחנו נהדק את הקשר איתם

אליהו ששון:  אז תודה רבה

עודד פורר: בואו ניתן למישהו מחברי הכנסת לפני שאתה מסכם, ואז אני אסכם ונסגור את הישיבה כי אתה צריך לצאת

צגה מלקו: אני עדיין חוזרת על התהליך של קליטה

צגה מלקו:  בתהליך הקליטה, אולפן, אני פוגשת הרבה יהודי אתיופיה שנים רבות במרכז קליטה והם לא שולטים בעברית בכלל

צגה מלקו:  אם יוצאים לדיור קבע בלי לדעת את זה הסיכוי שלהם להיקלט בשוק העבודה מאוד מאוד קשה

צגה מלקו:  בנוסף, מה שאני רואה מבחינת העלייה, אבל אחר כך אנחנו לא יודעים כמה אנשים נשארו

צגה מלקו:  בסופו של דבר כשאנחנו במיקרו, מסתכלים, אלה שבאים ממדינות רווחה, כמה אחוז נשארים? הרוב הגדול חוזרים

עודד פורר: לא נכון

עודד פורר:  זה נתון לא נכון

עודד פורר:  זאת אמירה שכל הזמן אומרים אותה

עודד פורר:  היא לא נכונה

קריאה: כמו עוד כמה אמירות שהן לא נכונות, ופשוט מפמפמים את האמירות שהן לא נכונות

עודד פורר: אני לא אומר שאין כאלה שעוזבים, יש כאלה שעוזבים

עודד פורר:  אגב, כמו שיש ישראלים שעוזבים

צגה מלקו: אבל יחד עם זאת, בסדר, ישראלים עוזבים זה משהו אחר

צגה מלקו:  אבל אנחנו, העולים החדשים, כשאתה מגיע לפה, אם הקליטה טובה זה החלום שלנו

דורון אלמוג: זה חד משמעית

דורון אלמוג:  על זה אין מחלוקת צגה

צגה מלקו: אז לכן, בקטע הזה אני מרגישה, הסוכנות היהודית לא הייתה כמו שהייתה, או שהשיתוף, אולי ממשלה, אין לי מספיק ידע

צגה מלקו:  אני חושבת לתת לזה דגש

צגה מלקו:  בלי אולפן, ואנשים נשארים במרכז קליטה הרבה שנים

צגה מלקו:  אני פוגשת אנשים, חמש-שש שנים במרכז קליטה

יבגני סובה: קודם כל אני אברך אותך, דורון

יבגני סובה:  זו גם הזדמנות לאחל לך הצלחה, למרות שאיחלתי לך באופן אישי כשנכנסת לתפקיד

יבגני סובה:  אתה מדבר על הדברים שיותר נוגעים לחינוך

יבגני סובה:  לקבל את העולים, לעזור לעולים

יבגני סובה:  אני חייב להגיד לך שבחודשים האחרונים השיח הוא לא כזה

יבגני סובה:  ולצערי גם הממשלה שנבחרה וכרגע מכהנת לא מוסיפה לשיח, לשיפור השיח

יבגני סובה:  אני חושב שאתה כיו"ר הסוכנות - - -      

צגה מלקו: זה לא קשור לממשלה אני חושבת

יבגני סובה: זה כן קשור לממשלה

יבגני סובה:  אני מצפה ממך, קודם כל להיות יותר אקטיבי באמירה

יבגני סובה:  כמו שאתה הצגת את זה כאן בוועדה אתה צריך גם להציג את זה מול הממשלה ולא לפחד משום גורם ממשלתי

דורון אלמוג: לא מפחד מאף אחד

יבגני סובה: תודה רבה, אני יודע שאתה אדם אמיץ ויש לך היסטוריה אמיצה, אז לא לפחד

יבגני סובה:  אני חושב שאמירה מאנשים כמוך כן חשובה

יבגני סובה:  הנה, לשאלתך, רובם עוזבים

יבגני סובה:  לא, רובם לא עוזבים

יבגני סובה:  תהליך הקליטה היום הוא תהליך הדרגתי

יבגני סובה:  יש לא מעט אנשים שמגיעים מסיבות שונות, שמשפחות לא מלאות אלא חלקיות, אם זה מאוקראינה, אם זה מרוסיה

יבגני סובה:  מרוסיה באים יותר גברים שבורחים מהגיוס, מאוקראינה באים בלי גברים כי לא מאפשרים לגברים לצאת מהשטח

יבגני סובה:  זה לא אומר שהאנשים האלה לא יהיו עולים מוצלחים

יבגני סובה:  להיפך, אנחנו צריכים לעשות הכול כדי שהם באמת יישארו כאן וכן ישקיעו וכן יתרמו

יבגני סובה:       אני מאוד נדהמתי מהסיפור הזה של 2 מיליון שקלים, אני חושב שצריכה לצאת פה אמירה חד משמעית למשרד הקליטה

יבגני סובה:  חודשיים מחכים ועוד חודשיים נחכה, ואני מעודד מהדבר הזה שכן אפשר לתרום לנושא של מורים באולפנים

יבגני סובה:  אני שומע בכל מיני קבוצות טלגרם וכל מיני קבוצות של העולים שזה נראה להם הדבר הכי בסיסי להתחיל ללמוד את השפה

יבגני סובה:  הם פשוט מחכים

יבגני סובה:  עזבו, אני כבר לא מדבר על העניין של שינוי מעמד, כאלה שברחו ומחכים חודש, חודשיים

יבגני סובה:  הלימוד של השפה זה דבר בסיסי ולדעתי אתה צריך פה לעבור הילוך יותר גבוה, ואנחנו אחר כך נעזור לך גם להחזיר את מה שאתה צריך לקבל מהמדינה

יבגני סובה:  ושוב, יש הרבה דברים אבל במסגרת שדולת העם היהודי אנחנו כמובן גם נשמח להיות בשיח שוטף

יבגני סובה:  תודה

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  חבר הכנסת אלקין

זאב אלקין: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות

זאב אלקין:  נקודה אחת, דורון, אני אומר את זה לך ואומר את זה לאמירה, אני לא יודע כמה זמן יש לנו לעלייה מרוסיה, שזה כרגע המקור העיקרי של עלייה למדינת ישראל

זאב אלקין:  אף אחד מאיתנו לא יודע מה תהיה המציאות הפוליטית שם ולכן אני חושב שמסתכלים על כל העולם וזה בסדר וזה נכון, אבל בהתחשב בשאלה של יש שם תהליך הסתגרות הולך וגובר מיום ליום והמצב של המלחמה לא הולך להעלם אלא להיפך, במצב כזה אני חושב שצריכים לשבת על המדוכה גם אתם וגם הממשלה ולחשוב איך אנחנו מצליחים להוציא הכי מהר שאפשר כל מי שרוצה לצאת, ויש לא מעט כאלה

זאב אלקין:  במצב רגיל אז זה עוד חודש קורה, עוד חודשיים, השמיים לא יקרסו

זאב אלקין:  פה אני לא יודע מה יקרה עוד חודש או עוד חודשיים ולכן צריך להיות פה מאמץ כזה שבגדול, מי שמחליט לעלות, תוך שבוע הוא מסוגל לעשות את זה

זאב אלקין:  וזה לא המצב כרגע שם ואני חושב שאתם צריכים פה להיות בראש החץ להוביל את המהלך הזה גם מול הממשלה שיש לה אלף ואחת טרדות, ומצב בטחוני

זאב אלקין:  ואם מישהו פה לא יקים קול צעקה זה לא יקרה

זאב אלקין:      הסוגייה השנייה היא כוללת יותר

זאב אלקין:  לעולם בפוטנציה, אלו שעוד לא עלו, אין נציג כאן במדינת ישראל

זאב אלקין:  אין להם התארגנות, אין להם ועד, אין להם שום דבר

זאב אלקין:  בשונה מכל נושא אחר שנידון

זאב אלקין:  הסוכנות היא הנציג שלהם, בדיוק לזה אני מתכוון

זאב אלקין:  ולכן אני חושב שאתם צריכים להיות הרבה יותר אקטיביים, גם בנראות בשיח הציבורי וגם בשיח מול הממשלה

זאב אלקין:  אתם גוף גדול שהממשלה מקשיבה לו

זאב אלקין:  יש גם ועדת תיאום בין הממשלה לסוכנות

זאב אלקין:  בכל הנושאים אלה, ביטול מענק הסתגלות, אתם צריכים להיות שם על הבריקדות, כן, ולריב

זאב אלקין:  לפעמים צריך לריב, כי בסוף זה פוגע בקליינט שלכם שאין מישהו אחר שישמיע את הקול שלו

זאב אלקין:  אז אנחנו פה בכנסת נדבר על זה

זאב אלקין:       אותו דבר על הדיונים על שינוי חוק השבות, וכהנה וכהנה

זאב אלקין:  יש שורה של נושאים בוערים שאני חושב שאתם לא רק צריכים לא לפחד מהממשלה, כמו שאמר ח"כ סובה, אתם צריכים לפעמים להתווכח ולכפות על הממשלה

זאב אלקין:  קחו את הכוח שיש לכם באמצעות התורמים

זאב אלקין:  אתה, כיו"ר הסוכנות, זה תפקידכם

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  דורון, בבקשה

דורון אלמוג: קודם כל אני מברך על הדיון ועל ההערות

דורון אלמוג:  הערות חשובות, דברים חשובים שנאמרו, גם בפרטים הקטנים ובשקלים, וגם במהות

דורון אלמוג:  המהות, אני אומר מעין הפסוק במשלי: "את כל אשר יאהב יוכיח"

דורון אלמוג:  זאת אומרת, אני מקבל באהבה את כל מה שנאמר כאן

דורון אלמוג:  אנחנו נבדוק את הדברים בציציות, אנחנו ניתן תשובות ואנחנו נעשה יותר

דורון אלמוג:  כי צריך לעשות יותר, זה אחד

דורון אלמוג:  אני מבקש לגעת בכמה דברים שקשורים בקליטת עליה

דורון אלמוג:  אלה בכלל לא צפו פה, אבל אני רוצה שיהיה ברור: יש בארצות הברית 2-3 מיליון יהודים שהם רפורמים קונסרבטיבים, אני מקבל מהם מכתבים, חששות, פחדים

דורון אלמוג:  הם אומרים בגלוי, בארצות הברית יש אנטישמיות וכו' וכו', אבל בארצות הברית אני לא מרגיש אפליה כמו שאני מרגיש כאן

דורון אלמוג:       עכשיו, למה? כי הם רפורמים קונסרבטיבים

דורון אלמוג:  עכשיו, זה קשור לחוק, זאב, שהזכרת, חוק השבות, חוק הנרטיבים

דורון אלמוג:  לא נגענו בזה בכלל בדיון, אבל חס וחלילה, ישונה, יבוטל, זאת אומרת, במקרה הקיצון, קיצון אחד זה אומרים להם: חברים יקרים, אתם בכלל לא יהודים

דורון אלמוג:  שלום

דורון אלמוג:  מקרה אחר, שלא דנו בו, חמש מאות אלף שהבאנו אותם לכאן על פי חוק השבות שנחקק ב-1950 והוא בעצם מניפה רחבה

דורון אלמוג:  הוא אומר: יהודים, מדינת ישראל, מדינת הלאום של העם היהודי במניפה רחבה

דורון אלמוג:       כל יהודי באשר הוא שנמצא בעולם בגלל אלפיים שנות גלות

דורון אלמוג:  ואנחנו פותחים ידנו ומקבלים אותם באהבה

דורון אלמוג:  הבאנו לכאן לא מעט ויש לנו יותר מחמש מאות אלף היום שלא נחשבים יהודים

דורון אלמוג:  אגב בפוליטיקה, האם חשוב לנו שיהיו עוד חצי מיליון יהודים בין הים לירדן? ועוד איזה חשוב

דורון אלמוג:  מה אנחנו עושים? מה אנחנו אומרים להם, אתם לא יהודים? לחבק אותם באהבה גדולה

דורון אלמוג:  אני רוצה שתדעו, לסוכנות יש בית ספר שנקרא נתיב, שמסייע, כולל לגיור של חיילי צה"ל, ומסייע לאחרים, ועשה תהליכים כאלה כבר ליותר ממאה שישים אלף

דורון אלמוג:  פועל כבר 23 שנה

דורון אלמוג:       נתן שרנסקי, שהוביל את המהלך הזה

דורון אלמוג:  פרופסור בני איש שלום

דורון אלמוג:  הנושא של גיור וחוק הנכד וחוק השבות שלא נגענו, חשוב מאוד

דורון אלמוג:  אסור לנו לאבד אף יהודי בעולם

דורון אלמוג:  לא בגלל שהוא רפורמי קונסרבטיבי או משהו אחר

דורון אלמוג:  אסור לנו

דורון אלמוג:  צריך לפעול בנחרצות כדי לקרב אותם, כדי שהם ירגישו שמדינת ישראל זה הבית שלם

דורון אלמוג:  בדיוק כמו שכתוב

דורון אלמוג:  והיום הם אומרים: פה אני מרגיש הכי מופלה

דורון אלמוג:  אנחנו צריכים מאוד מאוד להתאמץ כדי ליצור את הקירוב לבבות הזה וכדי כן, בסופו של דבר להביא לפה הרבה מיליונים נוספים למדינת ישראל

דורון אלמוג:  תודה רבה

עודד פורר: אני רוצה לסכם את הדיון

עודד פורר:  ראשית, להודות לסוכנות היהודית על הצגת הדברים ובאופן כללי לפעילות

עודד פורר:  כמו שאמרתי, למוסדות הלאומיים בכלל יש תפקיד מאוד מאוד חשוב גם בקיום המדינה, לא רק בתפקידים שהם עשו בהקמתם, לסוכנות קל וחומר

עודד פורר:  כחוד החנית

עודד פורר:  אני מצטרף לדברים שגם נאמרו כאן

עודד פורר:  הסוכנות צריכה להיום היום חוד החנית בנושא של עלייה ולהשמיע את הקול של העם היהודי בתפוצות בהרבה מאוד תחומים, ביניהם כפי שאמרת, יו"ר הסוכנות, הנושא של הרצון לשנות את חוק השבות, האמירות, אפילו האמירות

עודד פורר:  עצם האמירות מייצרות כבר מציאות שהיא בעייתית גם בנושא הגיורים, וגם להודות לסוכנות על הרבה מאוד עבודה שהיא עושה לאורך כל הדרך

עודד פורר:      הוועדה שמחה לשמוע מהסוכנות על כך שהיא תפעל להמשך מענק ההסתגלות לעולים, ובאמת אנחנו קוראים לכם ומבקשים שתעלו את זה בפני ראש הממשלה

עודד פורר:  הנושא הזה הוא קריטי, גם בקליטה וגם בעידוד העלייה

עודד פורר:  הוועדה מבקשת מהסוכנות לפעול למציאת פתרון לאולפנים בטווח הזמן המיידי, בין אם בעבודה מול הממשלה, בין אם במיזם משותף, בין אם בשקל לשקל

עודד פורר:  להתחיל ממיליון, אחר כך לראות מאיפה יגייסו עוד מיליון ובין אם לפנות לעם היהודי בתפוצות ולהגיד: זה אירוע חירום

עודד פורר:  האירוע של האולפנים, אני מתייחס אליו כאירוע חירום

עודד פורר:       רק שתדע דורון, אני מקיים פה מידי שבוע דיון מעקב עם הממונה על השכר, עם הסתדרות המורים, עם משרד החינוך ומשרד הקליטה כדי לדחוף אותם, כי משא ומתן אפילו לא מתבצע שם

עודד פורר:  ובתווך, אני חושב שדווקא פה בנקודה הזאת הסוכנות, כגוף הרבה יותר גמיש מהממשלה יכולה להיכנס ולתת את הפתרון המיידי כי, אגב, זה שיהיה הסכם שכר למורים זה מחזיר אותנו פשוט לנקודת המצב הרגילה, שיש חמש מאות מורים באולפנים

עודד פורר:  זה עדיין לא פותר לנו למעלה משבעים אלף עולים שמגיעים בשנה

עודד פורר:      הוועדה רואה עלייה ברצון להשתתף מרוסיה ואוקראינה ופוטנציאל עלייה הולך וגובר

עודד פורר:  אנחנו פונים אליהם, כמו שפנינו גם למשרד העלייה והקליטה, בדיוק כמו שאמר חבר הכנסת אלקין, אנחנו לא יודעים כמה זמן החלון הזה פתוח

עודד פורר:  כל זמן שהוא פתוח צריך לדאוג להפנות לשם את המשאבים

עודד פורר:  כמו כן, כמובן בנושא ארגוני העולים, ככל שהסוכנות יכולה לסייע להם יותר, גם אם זה ב-facilities הרבה פעמים, או בעזרה אחרת

עודד פורר:  ארגוני העולים הם כלי חשוב שלצערי ולדעתי לא מנוצל כאן כראוי בעשר, חמש עשרה השנים האחרונות

עודד פורר:  הממשלה לא מצליחה להעלות את התמיכה בהם

עודד פורר:  הם הקהילה היהודית והם גם הקשר להרבה מאוד מהקהילות האלה

עודד פורר:  תודה רבה

עודד פורר:  הישיבה נעולה