הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 22, 2023-03-14 00:00

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם

מיקי לוי:  אני קצת בלחץ היום אחרי לילה לבן במליאה ובכל זאת, התעקשתי לקיים את הדיון בגלל האנשים שהוזמנו

מיקי לוי:  אני מתנצל בפני אלה שקיבלו הודעה על דחייה בשעה, פשוט לא היה אישור מבחינת פתיחת המליאה לפתוח את הישיבה במועד ובכל זאת, נקיים את הדיון ונקווה שנספיק

מיקי לוי:       נושא הדיון: הטיפול במבקשי מקלט מדיני בישראל

מיקי לוי:  מן הסתם, זה התגלגל גם לאוקראינה, מן הסתם זה התגלגל גם למבקשי המקלט הוותיקים שנמצאים פה, שהגיעו ממדינות אפריקה

מיקי לוי:       בבקשה, משרד מבקר המדינה

מיקי לוי:  תודה רבה שבאתם

דגנית שי: (באמצעות מצגת)     תודה

דגנית שי:  הדוח שלנו משנת 2017

דגנית שי:  אנחנו מבינים שחלקים משמעותיים בו עדיין רלוונטיים

דגנית שי:  הוא התמקד בעיקר בזרים שאינם בני הרחקה בישראל באותה תקופה, ובעיקר יוצאי אריתריאה, סודן ומדינות אחרות באפריקה, ועסק גם ביוצאי אוקראינה וגיאורגיה – אנחנו נתייחס לזה

דגנית שי:      אז הביקורת אכן נעשתה ב-2017

דגנית שי:  קודם כל, קצת על פליטות – מדינת ישראל חתומה על אמנת הפליטים של האו"ם משנת 1951

דגנית שי:  היא הייתה מיוזמות האמנה ומהראשונות שחתמו עליה ומאוחר יותר היא גם אשררה אותה ויש לה מחויבות רבת שנים לנושא

דגנית שי:       פליט הוא מי שמוגדר כפליט כאשר קיים איום על חייו או על חירותו במדינת המוצא שלו מסיבות שונות שאמנת הפליטים מפרטת

דגנית שי:      מעמד פליט מקנה זכות לעבוד

דגנית שי:  יש פה כמה זכויות סוציאליות מאוד משמעותיות שניתנות לפליטים אל מול זרים שאין להם מעמד בישראל, אז הזכות לעבוד היא כמובן זכות חשובה, ומעבר לכך זכויות סוציאליות כמו קצבת ילדים, דמי אבטלה, ביטוח בריאות ממלכתי

דגנית שי:      בתקופה שאנחנו בדקנו – בדקנו תשע שנים, עד 2017, היו 55,000 בקשות למקלט מדיני שהוגשו

דגנית שי:  שר הפנים העניק מעמד פליט ל-52 מבקשי מקלט

דגנית שי:      פה אנחנו יכולים לראות את השינוי לאורך השנים בהיקף בקשות המקלט

דגנית שי:  יש עלייה מאוד משמעותית במהלך השנים, כשהשיא היה אז, בשנת 2016-2017, משהו דומה

דגנית שי:      ממצאי הביקורת: ראינו שרשות האוכלוסין, שהיא האחראית על הטיפול בבקשות המקלט, לא קבעה לוחות זמנים לרוב שלבי הטיפול בבקשות מקלט, והמשמעות היא שאי אפשר לדעת מה נחשב טיפול מהיר או טיפול איטי כיוון שאין נורמה, אין לוחות זמנים

דגנית שי:  בפועל, משך טיפול ממוצע בבקשה היה שמונה חודשים וחצי אבל השונות הייתה גדולה ותכף נראה גם למה

דגנית שי:       אנחנו רואים את השיהוי מהנתונים לסוף 2017 כשבאותה עת הרשות טרם סיימה לטפל ביותר מ-1,500 בקשות שהוגשו כבר ב-2013

דגנית שי:  יותר מ-4,000 בקשות מאז 2015, כמעט 10,000 בקשות מ-2016

דגנית שי:  דרך הנתונים האלה אנחנו רואים את פרק הזמן הארוך שנדרש לרשות כדי לטפל בבקשות למקלט מדיני

דגנית שי:      הלאה – השיהוי הניכר הוא בבקשות בכלל אבל ראינו שיהוי ארוך באופן מיוחד בבקשות של זרים שאינם בני הרחקה, בעיקר יוצאי אריתריאה

דגנית שי:  הרשות באותה נקודת זמן סיימה לטפל רק בערך ברבע מהבקשות שבהן הייתה אמורה כבר לסיים לטפל

דגנית שי:      ראינו שהשיהוי הלך וגבר על רקע בקשות מקלט שהגישו יוצאי גיאורגיה ואוקראינה, ותכף נתייחס אליהם, שהגיעו לארץ כתיירים, נותרו בה והגישו בקשות למקלט מדיני

דגנית שי:  בעצם נוצר עומס כבד מאוד על רשות האוכלוסין

דגנית שי:  אנחנו מתייחסים פה לאירוע של שינוי מדיניות פתאומי שאירע ב-2016, כשרשות האוכלוסין עד לאותה עת לא בדקה בכלל בקשות מקלט של זרים שאינם בני הרחקה, היא שינתה את מדיניותה וכפועל יוצא מהשינוי היא דחתה על הסף יותר מ-1,600 בקשות

דגנית שי:      התייחסנו באופן ספציפי ליוצאי חבל דארפור בסודן – אז בחבל דארפור הייתה מלחמה שנים רבות

דגנית שי:  הקונגרס האמריקאי הגדיר את תוצאת המלחמה הזאת כרצח עם

דגנית שי:  2,500 יוצאי חבל דארפור הגישו בקשה למקלט מדיני בישראל

דגנית שי:  בתקופה שאנחנו בדקנו – מתוך 2,500 התקבלו החלטות רק לגבי שש מהבקשות האלה

דגנית שי:  זאת אומרת, חלק קטן ביותר

דגנית שי:  בהמשך, הוחלט לתת מעמד בישראל מטעמים הומניטריים, שזה מעמד נמוך יותר ממעמד של פליט לכמה ממבקשי המקלט, לכמה מאות ממבקשי המקלט האלה אבל השאר, בתקופה שאנחנו בדקנו, עוד לא הייתה החלטה

מיקי לוי: ואלה שקיבלו מטעמים הומניטריים, זמנם גם כן מוגבל? מי שיכול לענות לי שירשום את זה, בסדר?     

יולי יואל אדלשטיין: הוא לא מוגבל

מיקי לוי: הוא לא מוגבל אבל הוא במעמד נמוך יותר מאשר פליט?     

יולי יואל אדלשטיין: לא, הוא ממש תושב ארעי, הוא לא פליט

יולי יואל אדלשטיין:  הדבר היחיד שהוא לא יכול זה שפליט מוכר יכול ל - - -     

דגנית שי: נמשיך – בקשות של אזרחי גיאורגיה ואוקראינה בשקופית הבאה: ראינו שבשנים 2016 ,2017 הגיעו לארץ אזרחים של גיאורגיה ואוקראינה, אלפים מהם הגישו בקשות למקלט מדיני

דגנית שי:  הרקע היה ביטול הצורך באשרה מהמדינות האלה לצורך כניסה לישראל

דגנית שי:  אז לגבי יוצאי אוקראינה – אנחנו יודעים שבכול שנה, נכון לאז, נותרו בישראל 1,500-2,000 אזרחים שהגיעו כתיירים אבל אשרתם פגה והם הגישו אלפי בקשות מקלט – המספר עלה באופן חד עד לשנת 2016

דגנית שי:  לגבי אזרחי גיאורגיה המספרים מעט יותר נמוכים אבל גם, אנחנו רואים עלייה מאוד משמעותית עד ל-3,700 ב-2016

דגנית שי:      השקופית הבאה: רמת השירות למגישי בקשות המקלט – אנחנו בדקנו את זה ברשות האוכלוסין, שיש בה יותר מ-30 לשכות

דגנית שי:  בקשות מקלט באותה עת היה אפשר להגיש רק במקום אחד – רק במשרדי היחידה שמטפלת בבקשות מקלט, והתוצאה הייתה שהבניין שהיה שם לא התאים לייעוד הזה, הוא לא הצליח להכיל את כול מבקשי המקלט

דגנית שי:  ראינו אנשים ממתינים בתור במשך שעות מחוץ לבניין, תורים ארוכים ומי שהגיע לא תמיד התקבל והיה צריך להגיע שוב

דגנית שי:      בהיבט של עובדי היחידה – הם נאלצו לעבוד תקופה ארוכה בתנאים של עומס וצפיפות, כשהם אמורים לתת שירות למספר רב מאוד של מבקשים

דגנית שי:      נעבור הלאה – הסתכלנו גם על משאבי האנוש שעומדים לרשות אותה יחידת RSD, אותה יחידה שמטפלת בבקשות מקלט

דגנית שי:  באותה תקופה, חמישית מהמשרות ביחידה לא היו מאוישות ועשרות עובדים עזבו את היחידה

דגנית שי:  ראינו את רשות האוכלוסין מתקשה לשמר עובדים שתפקידם לתת מענה, לתת שירות למבקשי מקלט

דגנית שי:      דבר נוסף שראינו – באותה תקופה הייתה תופעה מסוימת כשעובדים שמלאו רשמית תפקיד זוטר יחסית, בפועל נדרשו למלא תפקיד בכיר יותר כשהשכר הוא שכר של תפקיד זוטר

דגנית שי:  זה משהו שלא שכיח בשירות המדינה, ופה המשמעות של זה ברורה – עובד זוטר שממלא תפקיד של עובד בכיר ומקבל תנאי שכר של עובד זוטר

דגנית שי:  אנחנו הגענו למסקנה שיש פה קיפוח של חלק מהעובדים בשכר לעומת המגיע להם

דגנית שי:      נעבור הלאה, נלך מהר על ההמלצות העיקריות שלנו: אנחנו המלצנו שרשות האוכלוסין תקבע לוח זמנים ותגבש תכנית עבודה כדי לסגור את הפערים ולהגיע למצב שהיא מטפלת בתוך זמן סביר בבקשות המקלט

דגנית שי:  המלצנו שהרשות, יחד עם האגף הממונה על השכר באוצר, תגבש דרכי פעולה כדי לשמר עובדים, ובכול מקרה תפעל כדי שלא יהיה קיפוח של עובדים בשכר

דגנית שי:      המלצנו ששר הפנים יפעל כדי שיושלם הטיפול בבקשות מקלט של יוצאי חבל דארפור בסודן, ושרשות האוכלוסין תפעל לשיפור רמת השירות למבקשי המקלט

דגנית שי:      בשולי הדברים אבל במקום חשוב – המלצנו שמשרדי הפנים, החוץ והמשפטים יקפידו שכאשר מתקבלת החלטה שאין צורך באשרה כדי להיכנס למדינת ישראל, תילקח בחשבון האפשרות גם של עומס על רשות האוכלוסין בהיבט של הגשת בקשות מקלט מצד נתיני אותה מדינה

דגנית שי:      ולסיכום, משפט קצר: אנחנו קבענו שרשות האוכלוסין צריכה לפעול נחרצות כדי לבסס את התשתית המקצועית שנדרשת לטיפול יעיל ותכליתי בבקשות מקלט, גם כדי להבטיח את השמירה על זכויות המבקשים

מיקי לוי: מכיוון שיש מסמך יחסית חדש שהגשתם לוועדה, אז אם את יכולה להתייחס אליו

מיקי לוי:  המסמך מה-12 במרץ 2023, זה ממש טרי – התלונות של נמלטי המלחמה באוקראינה

דגנית שי: נמצא איתנו נציג נציבות תלונות הציבור אצלנו במשרד והוא יתייחס לכך

אלכסנדר מישקיטבליט: שלום, אני סגן מנהל אגף בנציבות פניות הציבור

אלכסנדר מישקיטבליט:       מפרוץ המלחמה בין רוסיה לאוקראינה, אנחנו מתמודדים עם הרבה מאוד תלונות שמוגשות על-ידי מי שהגיעו לישראל, נמלטו מהמלחמה, גם מרוסיה וגם מאוקראינה ובמספר יותר מצומצם מבלרוס

אלכסנדר מישקיטבליט:  התלונות מוגשות על-ידי האנשים עצמם או על-ידי קרובי משפחה או ידידים מייצגים ישראלים

אלכסנדר מישקיטבליט:      באופן כללי ניתן לחלק את הקבוצה של המתלוננים לשלושה סוגים: א

אלכסנדר מישקיטבליט:  זכאי שבות פוטנציאליים לתושבים חוזרים

אלכסנדר מישקיטבליט:  ב

אלכסנדר מישקיטבליט:  מי שאינם זכאי שבות אך יש להם איזו שהיא זיקה לישראל, בדרך כלל קרובי משפחה

אלכסנדר מישקיטבליט:  ג

אלכסנדר מישקיטבליט:  אנשים שאין להם כול זיקה והם לא זכאים לכול מעמד מעבר למעמד של פליט

אלכסנדר מישקיטבליט:      סוגי התלונות – אנחנו חווים שוני בין הסוגים האלה

אלכסנדר מישקיטבליט:  אם משווים את החודשים הראשונים שלאחר פרוץ המלחמה, שאז התלונות עסקו בעיקר בקשיי כניסה, בקשיי הזמנה, במנגנון המיוחד שהוקם לצורך זימון אנשים לכאן – הגשת בקשות דרך האתר של רשות האוכלוסין ואחר-כך משרד החוץ

אלכסנדר מישקיטבליט:  בהמשך, התלונות התחלפו והיום כמעט כול התלונות שמוגשות לנו עוסקים בעיקר בשני דברים: 1

אלכסנדר מישקיטבליט:  שירות לציבור, שזה לא שונה מתלונות שמוגשות על-ידי כלל האוכלוסייה

אלכסנדר מישקיטבליט:  אצל הפליטים, מדובר בעיקר בתלונות על רשות האוכלוסין וההגירה בהיבט של בעיות לקבוע תור, שזה לא ייחודי, זה נוצר שם ברשות עוד לפני המלחמה הזאת

אלכסנדר מישקיטבליט:  כנ"ל לגבי משרד הקליטה

אלכסנדר מישקיטבליט:  סוג שני עיקרי של התלונות שאנחנו נתקלים בו הן תלונות שעוסקות בסיוע

אלכסנדר מישקיטבליט:  הסיוע העיקרי שניתן לאנשים האלה הוא סיוע מיוחד, על-פי החלטות הממשלה מחודש אפריל

אלכסנדר מישקיטבליט:  בעיקר מענק ההסתגלות שמשולם על-ידי משרד העלייה והקליטה

אלכסנדר מישקיטבליט:  בחודשים האחרונים אנחנו מקבלים תלונות בנושא הזה כמעט על כול סעיף וסעיף של החלטת הממשלה והנוהל הפנימי שקבע משרד הקליטה

אלכסנדר מישקיטבליט:      לדוגמה מהימים האחרונים: אם חד-הורית שהגיעה לכאן עם בת קטינה בת 11, שלחה את הבת לשלושה שבועות למחנה קיץ במיוחד לילדים פליטים שאורגן על-ידי קהילת יהודי אוקראינה בחו"ל

אלכסנדר מישקיטבליט:  עקב כך, נשללה זכאותה למחצית מדמי ההסתגלות לאותו חודש כי בנוהל לגבי החלטת הממשלה ישנה הוראה שאומרת שהמענק ניתן רק למי שניתן לישראל, ואז עולה שאלה של פרשנות נכונה של ההוראה הזאת ושל היחסיות, מידתיות וכול מה שאנחנו בודקים בדרך כלל

אלכסנדר מישקיטבליט:      ישנם קשיים ייחודיים שגם התחילו לטפטף בנושא הזה בקרב תושבים חוזרים

אלכסנדר מישקיטבליט:  זאת אומרת, אוכלוסייה של מי שקיבלו את אזרחותם לפני שנים רבות, לפעמים עוד בגל העלייה הגדול מברית-המועצות לשעבר בתחילת שנות ה-90, עזבו, רובם ללא כוונות לחזור וכרגע הם פתאום מוצאים את עצמם חוזרים לכאן

אלכסנדר מישקיטבליט:      דוגמה לתלונה שכזאת: גברת שפנתה אלינו שפתאום גילתה שיש לה פה חוב של כמה עשרות-אלפי שקלים בגין אגרת "רשות השידור", שנצברה לה בכול שנות היעדרותה

אלכסנדר מישקיטבליט:      פליטים בעלי זיקה לישראל שהם לא זכאי שבות ולא תושבים חוזרים – הנושא העיקרי של התלונות האלה הוא כמובן הניסיונות לקבל את המעמד, או מעמד של זכאי שבות או איחוד משפחות, משהו שמשודרג יותר בהשוואה למעמד של פליט רגיל שהוא מעמד של תייר

אלכסנדר מישקיטבליט:      הנושא הייחודי שבולט פה, בכול התלונות האלה, הוא קשיים להשיג מסמכים

אלכסנדר מישקיטבליט:  רשות האוכלוסין וההגירה, שהיא הגורם הממונה לטיפול בנושאים האלה, דורשת ובצדק, כמתחייב מהחוקים הרלוונטיים, אישורים ותעודות על מעמד אישי, תעודות יושר, על מצב אישי

אלכסנדר מישקיטבליט:  אנשים שנמלטו ממש מאזורי הקרבות, לרוב אין להם את התעודות האלה

אלכסנדר מישקיטבליט:  חלקם הגיעו לכאן אפילו בלי דרכון, לחלקם אין דרך להשיג את זה

אלכסנדר מישקיטבליט:  אנשים שהגיעו מאזורים שהם לא אזורי קרבות וגם מרוסיה ומבלרוס – גם כן, מי שאין לו קרובי משפחה או חברים במדינת המקור שבאמצעותם אפשר איך שהוא להשיג את המסמכים האלה, מוצאים את עצמם בהליך תקוע כאן

אלכסנדר מישקיטבליט:  הנציגויות של המדינות האלה, בעיקר של אוקראינה ושל בלרוס, צמצמו באופן דרסטי את היקף השירותים שהם נותנים, וגם את השירותים שרשמית הם כן נותנים, לפי הפרסומים באתרי האינטרנט שלהם, מדיווחים שאנחנו מקבלים מהעולים, מתברר שהם כנראה לא כל-כך נותנים את זה

אלכסנדר מישקיטבליט:      רשות האוכלוסין, כאשר היא יכולה, היא הולכת לקראתם לגבי חלק מהמסמכים

אלכסנדר מישקיטבליט:  לדוגמה: מסתפקים באישור שהוא לא מגיע לכדי חותמת אפוסטיל של ממש אלא איזה שהוא אישור של איזה שהוא נציג רשמי של המדינה אבל חלק מהתעודות וחלק מהאישורים, כמובן שהחוק לא מאפשר לוותר על הצגתם וכך ההליך תקוע

אלכסנדר מישקיטבליט:      ישנם דברים שקשורים גם במתן שירותים, לחוסר יידוע

אלכסנדר מישקיטבליט:  למשל, לא מיידעים את האנשים שיש להם זכאות לבקש פטור מאגרה

אלכסנדר מישקיטבליט:  אמנם האגרה לא גבוהה אבל כנתונים לקבוצה הזאת זה מאוד חשוב, זה כסף משמעותי

אלכסנדר מישקיטבליט:      ישנה סחבת כללית בטיפול, יש תלונות כאלה גם

אלכסנדר מישקיטבליט:  פליטים מבקשי מעמד, שהעניין שלהם נתקע או שהם אינם זכאים כאן לשום מעמד ושוהים כאן כתיירים – גם להם יש תלונות שייחודיות לקבוצה הזאת

אלכסנדר מישקיטבליט:  לדוגמה: הרבה פעמים הם באים אלינו בבקשות לסייע לקבל איזה שהוא תיעוד, במיוחד אנשים שנכנסו בלי דרכון, בלי הסדר כניסה רשמי והם זקוקים לאיזה שהוא מסמך כדי להציג אותו לרשויות מקומיות וכולי

מיקי לוי: תתכנס לסיכום בבקשה

אלכסנדר מישקיטבליט: והחלק האחרון – אלה בעיות שקשורות לממשקי עבודה בין מספר גורמים פה, בישראל

אלכסנדר מישקיטבליט:  לדוגמה: רשות האוכלוסין ושירותי הרווחה

אלכסנדר מישקיטבליט:  שירותי הרווחה אמורים לקבל קובץ שעל-פיו הם קובעים למי הם נותנים סיוע ולמי לא נותנים סיוע – היינו, מי הם פליטים כאן במעמד תייר

אלכסנדר מישקיטבליט:  נתקלנו במספר בעיות שהמידע לא הגיע, בין הייתר כאשר אדם מגיש איזו שהיא בקשה לשדרוג מעמד ברשות האוכלוסין, איך שהוא השם שלו נפלט מהקובץ או שלא יודעים לזהות אותו אחר-כך בגורם אחר כמו שירותי הרווחה, ובעיות דומות

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  נשתדל ללכת לפי הסדר אבל כול אחד שמקבל – אם הוא יכול להתייחס לעניין של לחלק את המגיעים לכאן לשניים: החלק הראשון שהגיעו לפני המלחמה באוקראינה, אלה שהגיעו ממדינות אפריקה ודרכם נחסמה בהמשך הדרך, ובעקבות המלחמה האחרונה

מיקי לוי:  בעיקר, אני מבין, אני מדבר כתוצאה מחוסר ידע מדויק ומספרי, שהגיעו לכאן נשים וילדים, ואני אומר לכם, שאתם רוצים כיהודים, שעמו נרדף, שנע ונד בין מדינות שלא רצה לקבל אותו, תגידו לי מה היחס וההתייחסות של מדינת ישראל לאותם נשים וילדים

שונית שחר: אני מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין

שונית שחר:  רק הערה מקדימה – אנחנו לא היכרנו את המסמך הזה

שונית שחר:  אנחנו נחשפנו אליו רק - -     

מיקי לוי: תנוח דעתכם שאם דעתי לא תהיה נוחה מסוף הדיון הזה, אנחנו לא נרפה וניפגש פעם נוספת

שונית שחר: אנחנו הגורמים הרלוונטיים ליחידת הטיפול למבקשי מקלט מדיני והוזכרו פה אוכלוסיות - -     

מיקי לוי: השחקנים הראשונים זה משרד הפנים ואתם

מיקי לוי:  זה ברור לנו לחלוטין

שונית שחר: הוזכרו פה אוכלוסיות, תושבים חוזרים, זכאי שבות, שזה באמת קשור לעבודת הרשות אבל לא נמצאים פה הגורמים הרלוונטיים

שונית שחר:  ראשית, לא הכרנו את הפנייה וכן לא נשלחו חומרים מקדימים מלבד הדוח

מיקי לוי: אני כבר דואג לחבר אתכם למשרד מבקר המדינה ולאדון שיושב משמאלך

מיקי לוי:  אתם תקבלו את המסמך הזה ואם צריך לעשות השלמה של הדיון הזה – הרי הגברים נשארו באוקראינה להמשך הלחימה, רובם

מיקי לוי:  אפשר לספור בודדים שהגיעו יחד עם המשפחות שלהם

מיקי לוי:  אני לא יודע כמה מהם, יש להם משפחות בארץ וביקשו להתאחד וכמה באו נשים וילדים שדרכם נחסמה לקבל ביטחון במדינת היהודים

מיקי לוי:  אני לא מכיר מושג אחר שאני יכול להגיד

שונית שחר: אז כן נוכל להתייחס למדיניות ביחס לאוקראינים שהגיעו לפה ולא תושבים חוזרים - - -     

מיקי לוי: טוב, בסדר

מיקי לוי:  אז הנה, אני נותן לכם, רשות האוכלוסין, בבקשה

שונית שחר: להתחיל מהתחלה? מהי ההתחלה?     

מיקי לוי: מה שאת רוצה

מיקי לוי:  תתייחסי למספרים, תגידי לי מה מדיניות מדינת ישראל, כמה קלטתם, כמה גירשתם ומי נותן את אישורי העבודה? הכול הכול

מיקי לוי:  אנחנו דנים כאן בדיני נפשות ויש לנו איזה ציווי מהתורה

מיקי לוי:  אני בא מבית דתי, אני לא דתי היום אבל יש לנו איזה ציווי ונראה לי שמדינת ישראל פספסה אותו

יולי יואל אדלשטיין: צוהרים טובים

יולי יואל אדלשטיין:  אני ראש מינהל אכיפה וזרים ברשות האוכלוסין וההגירה

יולי יואל אדלשטיין:  אני ממונה על היחידה למבקשי מקלט, בין היתר

יולי יואל אדלשטיין:  מבחינת האוכלוסייה של האוקראינים – יש פה אוכלוסייה די גדולה שהייתה פה, בארץ, לפני פרוץ המלחמה, שרובם עברו תהליך של בקשת מקלט שהסתיימה ונדחתה והם היו אמורים לעזוב את מדינת ישראל, ויש האוכלוסייה שהגיעה עם פרוץ המלחמה

יולי יואל אדלשטיין:  אז כול מי שנמצא פה בארץ לפני פרוץ המלחמה ואחרי פרוץ המלחמה – הם לכאורה קיבלו היתר מהמדינה להישאר פה

יולי יואל אדלשטיין:  מי שהגיע - -     

מיקי לוי: לא הבנתי את המילה "לכאורה"

מיקי לוי:  מדינה לא יכולה להשתמש בזה

מיקי לוי:  אתם תגידו אם אישרתם או לא אישרתם

מיקי לוי:  נתתם לחצי שנה או לא נתתם לחצי שנה

מיקי לוי:  לכאורה זה ככה

מיקי לוי:  אני מכיר את המושג הזה מהצד המשפטי

יולי יואל אדלשטיין: אז אני חוזר בי, אדוני היושב-ראש - -      

מיקי לוי: לא, זה בסדר

מיקי לוי:  לדייק

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נדייק

יולי יואל אדלשטיין:  נשתדל לדייק

יולי יואל אדלשטיין:  כול מי שהגיע עם פרוץ המלחמה והיה עם אשרת תייר בזמן פרוץ המלחמה – הוארכה לו אשרת התייר מדי תקופה ועד היום היא בתוקף

יולי יואל אדלשטיין:  מאריכים את האשרה

יולי יואל אדלשטיין:  כול מי שהיה לפני פרוץ המלחמה ואשרתו פגה והוא שהה פה באופן בלתי-חוקי, מאפשרים לו להישאר פה ולא ננקטות פעולות אכיפה, לא כנגד שהותו ולא כנגד העסקתו

מיקי לוי: יפה

יולי יואל אדלשטיין: זה המצב של נתיני אוקראינה

יולי יואל אדלשטיין:  יש פה כרגע בסביבות 30,000 נתינים מאוקראינה משני הסוגים, גם אלה שהיו לפני המלחמה - -     

מיקי לוי: אלה שהגיעו ואלה שהיו לפני

יולי יואל אדלשטיין: נכון

יולי יואל אדלשטיין:  זה המצב

יולי יואל אדלשטיין:  הארכת התייר מתבצעת מדי תקופה על-ידי - - - של שר הפנים

מיקי לוי: אני מתנצל, אני רוצה להבין – בתוך אשרת התייר יש כאלה שגם הגיעו לעבוד כעובדים זרים? קיבלו אשרת עבודה?     

יולי יואל אדלשטיין: מי שהגיע לעבוד – יש לו אשרת עבודה, הוא לא במשחק

יולי יואל אדלשטיין:  מי שהגיע באשרת עבודה, והייתה איזה תקופה שהגיעו לפה בעיקר מטפלות בתחום הסיעוד ובתחום הבניין – הם קיבלו אשרת עבודה והם עובדים ללא שום שינוי בנהלים

יולי יואל אדלשטיין:  זה הסטטוס לגבי האוקראינים

יולי יואל אדלשטיין:      אנחנו מחכים לראות מה קורה, כמו כול העולם, וברגע שתהיה החלטה אחרת של הממשלה נפעל בהתאם

מיקי לוי: החצי השני?     

יולי יואל אדלשטיין: החצי השני – אכן, הייתה ביקורת של מבקר המדינה ביחידה למבקשי מקלט בשנת 2017

יולי יואל אדלשטיין:  מאז בוצעו לא מעט תהליכים לשיפור העבודה בתוך היחידה

יולי יואל אדלשטיין:  העברנו את היחידה ממתקנה בתל-אביב, ברחוב סלמה, למתקן חדש בלוד, מקום הולם גם לעובדים וגם למטופלים, ללקוחות שלנו

יולי יואל אדלשטיין:  נעשה שינוי בכול התהליך של זימון התורים – אנשים מוזמנים בתורים מסודרים, לא ממתינים בחוץ יותר, יש תהליך סדור

יולי יואל אדלשטיין:  נעשתה עבודה על-ידי חברה חיצונית, חברת "תפן", שבחנה במשך שנה שלמה את כול תהליכי העבודה בתוך היחידה והמליצה המלצות כולל מבנה ארגוני חדש

יולי יואל אדלשטיין:  כול מה שמבקר המדינה העיר, שבעלי תפקידים מילאו תפקידים גבוהים יותר לכאורה ללא מינוי – זה טופל

יולי יואל אדלשטיין:  היו מכרזים, האנשים התקדמו, זכו במכרזים

יולי יואל אדלשטיין:  יש מדרג ניהולי סדור

יולי יואל אדלשטיין:  בתוך העבודה הזאת נקבעו יעדים ומדדים לתכנית העבודה, ואנחנו מקדמים כול יום את התהליכים

יולי יואל אדלשטיין:  הדבר היחידי שלא נפתר, אדוני, זה אכן נושא של שכר העובדים ושימור העובדים, שלצערי אנחנו עדין לא הצלחנו לפתור את הסוגיה הזאת

יולי יואל אדלשטיין:  יש ברקע משא ומתן על הסכם קיבוצי שלצערי נמשך כבר שמונה שנים, שזה מבחינתי לא ראוי

מיקי לוי: איפה זה תקוע?     

יולי יואל אדלשטיין: זו שאלה טובה – בין ההסתדרות לממונה על השכר

יולי יואל אדלשטיין:  זה מעיב עלינו ומקשה על שימור כוח האדם - -      

מיקי לוי: מי מטפל בזה אצלכם?     

יולי יואל אדלשטיין: נכנס לתפקיד מנכ"ל חדש לפני שבועיים, מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה

יולי יואל אדלשטיין:  אני כבר קיימתי איתו ישיבה בנושא יחידת מבקשי המקלט

יולי יואל אדלשטיין:  הוא הבין את הסוגיה וביום חמישי הוא בחצי יום ביקור בתוך היחידה, והוא לקח על עצמו ברמה האישית לטפל בסוגיה הזאת

יולי יואל אדלשטיין:  הוא הבין את חומרת המצב

מיקי לוי: אני מבין שזה חלק מהעניין, שקשה מאוד לגייס עובדים ליחידה הזאת

יולי יואל אדלשטיין: נכון

יולי יואל אדלשטיין:  לנו קשה לגייס עובדים באופן כללי בכול הארץ, ובמיוחד ליחידה הזאת

יולי יואל אדלשטיין:  אני חושב שגם היום אנחנו בפער של בסביבות 20 עובדים שחסרים ביחידה

מיקי לוי: מתוך?     

יולי יואל אדלשטיין: מתוך 60, זה 30%

יולי יואל אדלשטיין:  ונכון, נושא סוגיית השכר והשימור – זוהי סוגיה מאוד כבדה  שאנחנו מנסים לפתור אותה

יולי יואל אדלשטיין:  פנו לנציבות, תולים את זה בהסכם הקיבוצי שעל-פי ההבטחות הוא מסתיים השנה, אני כולי תקווה

יולי יואל אדלשטיין:  בסך הכול, היחידה עברה מהפך משמעותי

יולי יואל אדלשטיין:      כפי שציינה פה נציגת מבקר המדינה, משתמשים ביחידה בכול הנושא של בקשות המקלט, במנגנון הזה משתמשים בו לרעה, מנצלים אותו לרעה

יולי יואל אדלשטיין:  אנשים מגיעים לפה, ומצאו שזו דרך - -     

דגנית שי: אני לא אמרתי את זה

יולי יואל אדלשטיין: אז אני אומר

יולי יואל אדלשטיין:  אני מדבר לגבי הכמויות שציינת – אנשים מגיעים לפה, ומצאו שזו דרך לקבל אישור לעבוד פה והעומסים על היחידה רק הולכים וגדלים

יולי יואל אדלשטיין:  אדוני צריך להבין שאם ב-2014 היו 2,500 בקשות מקלט, ב-2015 זה קפץ ל-7,000, ב-2016 ל-15,000 או ל-14,000

יולי יואל אדלשטיין:  זה מספרים הזויים

יולי יואל אדלשטיין:       אז אנחנו מנסים להתמודד עם האוכלוסייה – בזמנו עם האוקראינית והגיאורגית, והכנסנו גם את הרוסית לתוך תהליכים של מסלול מהיר, שהוא מסלול מקוצר

יולי יואל אדלשטיין:  ואכן ראינו שברגע שהם הבינו שזו לא הדרך לעבוד פה, אז הפסיקו להגיש את בקשת המקלט

יולי יואל אדלשטיין:  זה שנשארים פה כלא-חוקיים זה בסדר אבל לפחות הם לא מקריסים את היחידה הזאת ומגישים בקשות סרק

יולי יואל אדלשטיין:      גם היום יש כמויות גדולות של בקשות שלטעמנו הן בקשות סרק ואנחנו צריכים להתמודד עם זה, ואלה אתגרים שעומדים בפנינו

מיקי לוי: בסדר, תודה

מיקי לוי:  עוד פעם – אני לא מדבר על אלה שבאים לחפש פה עבודה ובמצג שווא מבקשים אישורים כאלה ואחרים, באים לבד

מיקי לוי:  אני מדבר על המלחמה, אני מדבר על נשים שבאו בגפן

מיקי לוי:  איפה העיתונאי מ"הארץ"? נמצא? הגיע? לא הגיע

מיקי לוי:  קראתי את הכתבה וליבי נחמץ

מיקי לוי:  אני עכשיו לא מסתמך רק על הכתבה, בתוך עמי אני יושב

מיקי לוי:  התרשמתי לאורך כול התקופה מהנושא הזה ואני לא אגזים אם אגיד שאני מתבייש

מיקי לוי:      טפלו במבקשי המקלט הרמאים, בסדר? הנה המילה

מיקי לוי:  ככול שהחוק מאפשר לכם, תשלחו אותם חזרה אלא אם כן הם מגיעים מאזורי מלחמה

מיקי לוי:  אני לא מדבר על אלה שבאו כדי למצוא פה עבודה ובאו בלי אישורים ובלי כלום ומדינת ישראל לא זקוקה להם

מיקי לוי:  אני מדבר על אלה שברחו מאזורי מלחמה, כבן העם היהודי, גם מדארפור וגם מאוקראינה – על אלה יוצא ליבי

מיקי לוי:  איך יהודי יכול לגרש אישה חזרה, שמגיעה עם שניים, שלושה ילדים או עם ילד אחד, בלי לתת לה את הסיוע, בלי להגיד לה: אני נותן לך אשרה עד אשר המלחמה תסתיים

מיקי לוי:  הרי בעלה נשאר שם, היא לא תישאר אחרי שהמלחמה תסתיים

מיקי לוי:  גם אם ביתה נהרס, היא תרצה לחזור למשפחה שלה אלא אם כן יש לה פה משפחה

מיקי לוי:  על אלה אני מדבר

מיקי לוי:  על אלה, כבן העם היהודי

מיקי לוי:  להגיד שקיבלתי תשובות? לא

מיקי לוי:      אני אומר עוד פעם – אלה שבאו לא באשרה, לא על-פי חוק, כמבקשי עבודה ויש לנו בסיס עובדתי להגיד: סליחה, לא אצלנו, יש לי מספיק צרות משלי, אני מדינה קטנה מוקפת אויבים – אז לא

מיקי לוי:  אבל האחרים?      כרגע אין לי תשובה, אני לא יודע מה לעשות

מיקי לוי:  גם לכם אין תשובה מה עושים עם אותם נשים וילדים

מיקי לוי:  כול פעם אני נחרד מאותה אחת שהבן שלה הפך ישראלי, מדבר עברית, לא יודע תאילנדית ואנחנו מגרשים אותם

יולי יואל אדלשטיין: זה לא שייך לפליטות, אדוני

יולי יואל אדלשטיין:  זו סוגיה אחרת שאפשר לדון בה רבות

מיקי לוי: זה לא שייך

מיקי לוי:  כמה כאלה יש? איפה יש עוד אנשים כמו מנחם בגין שאמר: אני לוקח כרגע איקס אנשים

מיקי לוי:       משרד העלייה והקליטה, בבקשה גבירתי

דוריס קריאף: אני מנהלת תחום זכאות במשרד העלייה והקליטה

דוריס קריאף:  ראשית, אני ממש מצטערת שהמקרה הזה לא הגיע לידיים שלי

דוריס קריאף:  להגיד שאנחנו נוקשים והפרשנות - -     

מיקי לוי: עוד פעם, תיבת הדואר המקשרת – אדוני, גבירותי, נא ליצור קשר עם משרד העלייה והקליטה

דוריס קריאף: אני מבקשת לראות את המקרה הזה של הילדה – הכוונה לגבי שלילת זכאות - -     

מיקי לוי: הנה, אני פותר לך את הבעיה: אני מבקש מכם לקיים דיון או פגישה מקצועית עם משרד העלייה והקליטה, עם גברת דוריס קריאף

דוריס קריאף: הוא מכיר אותי

מיקי לוי: אז משהו פה לא בסדר, חברים

מיקי לוי:  אתם לא צריכים את הוועדה לביקורת המדינה

דוריס קריאף: אני לא מכירה את המקרה הזה

דוריס קריאף:  הכוונה לא הייתה לילדים, חד-משמעית, ממש לא

דוריס קריאף:      כמו שאתם יודעים, מענק ההסתגלות ניתן גם לעולים מאוקראינה וגם לעולים מרוסיה

דוריס קריאף:  ומכיוון שאנחנו ראינו "טיילת" של העולים מרוסיה, כמובן שבהתאם להחלטת הממשלה גם נקבעו כללים, שמי שלא שוהה פה, לא צריך לקבל את מענק ההסתגלות

דוריס קריאף:  זה כספי ציבור מה שנקרא, ואנחנו פועלים על-פי דין ולא באופן נוקשה בכלל

מיקי לוי: לא, יש כאלה שעלו מרוסיה, לקחו את סל הקליטה ונעלמו

מיקי לוי:  אנחנו מכירים גם את הצד הזה, ובצד הזה אני לא עוסק

מיקי לוי:  אני סומך ידי על המשרד שעושה עבודתו נאמנה

מיקי לוי:  אני מדבר על הפליטים, אני מדבר על אלה שברחו מאזורי קרבות

מיקי לוי:  אתם תמצו את כול הדין

מיקי לוי:  סליחה, הנה אני אגיד: גם יהודים שהגיעו לכאן כדי לקבל את סל הקליטה ואחרי חצי שנה נעלמו – מבחינתי מדינת ישראל הפסידה

מיקי לוי:  אבל צריך למצוא איזו שהיא קומבינציה כדי להבטיח שהם יישארו ולא יקבלו הכול

מיקי לוי:  לא יודע, חלוקת הסל במנות, לא לתת הכול בבת-אחת, בדיקה שכול בני המשפחה נמצאים כאן

מיקי לוי:       אני אגיד משהו מתוך ליבי, אני כבר לא ילד אבל העלייה מרוסיה הצילה את מדינת ישראל

מיקי לוי:  הצילה את מדינת ישראל תרתי משמע

דוריס קריאף: לא אמרתי שום דבר נגד זה

מיקי לוי: לא, אני אומר את זה לא נגדכם

מיקי לוי:  להיפך, אמרתי שאלה באו ולא יישארו – תמצו איתם את הדין

מיקי לוי:  תחזירי את הכסף, אל תתני את הכסף, תעשי איזו שהיא תכנית עבודה

מיקי לוי:  אני הייתי חשוף לכול הנושאים האלה כי חלקם התנהלו במשרדי

מיקי לוי:  אני מדבר על האיזונים בין כול הבעיות האלה, ויש בעיות

מיקי לוי:  אני לא מצביע עליכם – נהפוך הוא, אני רואה בכם שליח

מיקי לוי:  בבקשה

דוריס קריאף: אני מבינה שרק החלק הזה הוא על המשרד אבל אני גם אספר - -      

מיקי לוי: אם יש לך את החלק האחר של אפריקה אז אנחנו נשמע

דוריס קריאף: אין לנו קשר למי שאינו

מיקי לוי: טוב, אני מתנצל

מיקי לוי:  אז אדוני, גברתי, גבירותי, נא לשבת לישיבת עבודה בבקשה, ואם יצטרכו את השידוך שלי, אתם מוזמנים לאולם הזה

מיקי לוי:  תתאמו עם מזכירות הוועדה, אני אשב בראש הוועדה ברצון כדי לסייע

מיקי לוי:       משרד ראש הממשלה בזום, בבקשה

גנאדי פולישצ'וק: צוהרים טובים

גנאדי פולישצ'וק:  כבוד יושב-ראש הוועדה, אני ראש אגף קונסולרי במשרד ראש הממשלה – "נתיב"

גנאדי פולישצ'וק:  ברשותכם, אני אתייחס לשתי נקודות: אם פרוץ המלחמה, נפתחו בשיתוף עם משרד העלייה והקליטה ורשות האוכלוסין "נקודות חמות", כפי שהגדרנו אותן, שבמסגרתן ניתן שירות one stop shop

גנאדי פולישצ'וק:  הכוונה לשירות שבו אדם הטוען לזכאותו לפי חוק השבות, הוא מגיע לישראל ומבקש לשנות את מעמדו, מגיע לאותן הנקודות ובמסגרת אותה נקודה הוא מקבל שירות מלא, החל מבדיקת זכאותו, טיפול של משרד העלייה והקליטה וטיפול משלים של כול הקשור לרשות האוכלוסין וההגירה

גנאדי פולישצ'וק:      רק כדי לסבר את האוזן – מתחילת המלחמה הגיעו במסגרת בקשות לשינוי מעמד – קיבלנו כ-41,000 פניות, מתוכן ניתנו עד עכשיו 38,206 אישורים וסורבו קרוב ל-1,117 בקשות

גנאדי פולישצ'וק:  כול זה ניתן בשיתוף פעולה מלא, כפי שאמרתי, עם רשות האוכלוסין וההגירה ומשרד הקליטה, ותחת קורת-גג של משרד הקליטה, שלקחו על עצמם את הפרויקט וריכזו והובילו אותו, החל מקביעת תורים לקונסולים של "נתיב" וגם לנציגים של רשות האוכלוסין וההגירה שנמצאים יחד איתנו באותן נקודות one stop shop

גנאדי פולישצ'וק:       מה שחשוב לציין זה לגבי הנגישות של השירות, והשירות בהחלט נגיש

גנאדי פולישצ'וק:  אני יכול לומר שעם תחילת המלחמה, אם ההמתנה הייתה די ארוכה, היום האדם שמגיע ומקבל תור בשדה התעופה עם נחיתתו בארץ, נקבע לו תור לתקופה של יומיים, שלושה

גנאדי פולישצ'וק:  הוא מקבל תור לאחת הנקודות של משרד הקליטה בו נמצא צוות של "נתיב", גם של רשות האוכלוסין וכמובן, צוות של משרד העלייה והקליטה

גנאדי פולישצ'וק:      מתחילת המלחמה הרחבנו את הצוות הקונסולרי על-מנת לצמצם פערים במתן שירות, והיום אני יכול לומר בוודאות שהיכולת שלנו לטפל בפונים היא יותר גבוהה מכמות הפונים שמגיעים

גנאדי פולישצ'וק:      זה בעניין נגישות השירות והיכולת לקבל אותו על-ידי טועני זכאות

גנאדי פולישצ'וק:      דבר נוסף – אני אשמח להתייחס לעניין של דרישת המסמכים, אם מדובר במסמכים שקשורים לטועני זכאות, פליטים טועני זכאות

גנאדי פולישצ'וק:  מתחילת המלחמה, בשיתוף עם רשות האוכלוסין, התקבלה שורה של הקלות עבור טועני זכאות מהמדינות אוקראינה, רוסיה ובלרוס אשר שורה זו פוטרת את מבקשי הזכאות, טועני הזכאות, משורה של מסמכים כולל דרישה לחותמת אפוסטיל שבוטלה עבורם, ודרישה למסמך לתעודת יושר שגם בוטלה עבורם

גנאדי פולישצ'וק:  יחד עם זאת, קיימת שורה של מסמכי זכאות בסיסיים אשר בלעדיהם לא ניתן לקבוע זכאותו של אותו אדם שטוען לזכאות, שעליהם לא ניתן לוותר

גנאדי פולישצ'וק:      בנוסף לכך, חשוב לציין שבמקביל לפעילות שלנו כאן עבור אותם הפליטים, הצוותים שלנו ממשיכים לפעול גם במדינות מעטפת של אוקראינה סביב אותו אזור מלחמה וזה משהו שחשוב לציין, והחל מהיום גם בתוך אוקראינה

גנאדי פולישצ'וק:  הצוות שלנו נמצא היום תחת אזעקות לא פוסקות בקייב ומקבל את טועני הזכאות תוך בדיקת זכאותם והנפקת אשרות עולה, דבר שכבר מצמצם לאותו עולה פוטנציאלי את זמן ההמתנה לטיפול בארץ, ולא משנה באיזה משרד

גנאדי פולישצ'וק:      זה על קצה המזלג, לעדכן ולהראות את התמונה המלאה

מיקי לוי: תודה רבה לך אבל אני מבקש שתישאר איתנו כי אתם ה"מסננת" הראשונה לפני ההגעה ואתה חשוב לנו לדיון

גנאדי פולישצ'וק: אני אתכם לאורך כול הדרך

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  משרד החוץ, בבקשה

יואב בסטריצקי: שלום, צוהרים טובים

יואב בסטריצקי:  אני מאגף אירו-אסיה

יואב בסטריצקי:  אנחנו מכסים את הטיפול המדיני ברוסיה, אוקראינה ובלרוס, בין השאר

יואב בסטריצקי:  ההתייחסות שלי תהיה רק למה שאנחנו קוראים "מבקשי מקלט" ומי שהגיע לפה באשרת תייר

יואב בסטריצקי:  אנחנו לא מתייחסים לעולים וזכאי עלייה וכולי, וגם זה בעיקר לאחר תחילת המלחמה

יואב בסטריצקי:      בפן המדיני, כול הנושא של קליטת מבקשי מקלט – אנחנו רואים בזה סוגיה רגישה שזוכה לביקורת פנים-ישראלית, מערבית, מה שאנחנו קוראים מדינות like minded ואוקראינה

יואב בסטריצקי:  הנשיא זלנסקי העלה את זה בעבר בנאומים פומביים שלו ששודרו בישראל, גם במרץ ויוני בשנה שעברה, עם תחילת הלחימה

יואב בסטריצקי:  בנוסף, הנושא הזה גם עולה בשיח המדיני עם ארצות-הברית, האיחוד האירופי ומדינות אירופה, בדרגים כאלה ואחרים, בכירים, וגם בדרגי עבודה

יואב בסטריצקי:      לאחרונה, שר החוץ כהן ביקר בקייב והנושא הזה עלה בפגישה עם הנשיא זלנסקי וגם בפגישה עם שר החוץ קולבה וגם חברי הכנסת אדלשטיין ואלקין, שביקרו בקייב ב-20 בפברואר, נדרשו לנושא הזה

יואב בסטריצקי:      השגריר האוקראיני בארץ, קורניצ'וק, בהחלט מעלה את הסוגיה הזאת באופן  תדיר, גם אל מול מנכ"ל משרד החוץ ובפגישה שהוא קיים לאחרונה עם מנכ"ל רשות האוכלוסין החדש, שאציין רק שעד לפני שבועיים, בעבר, היה ראש האגף הקונסולרי במשרד החוץ, והוא מכיר את הסוגיה הזאת היטב

יואב בסטריצקי:      אנחנו מזהים כמה סוגיות: האחת – מספר מסורבי הכניסה, היחס למסורבים והאפשרות של העסקה בישראל למי שהותרה כניסתו ושוב, כול זה באספקט המדיני

יואב בסטריצקי:  שר החוץ כהן, בביקור בקייב, הבטיח שיעשה מאמץ לצמצם את התופעה של מסורבי הכניסה של אוקראינים לישראל, לסייע בהשגת אישורי העסקה לשוהים ולשפר את היחס לאוקראינים המגיעים לכאן

יואב בסטריצקי:      כמו שצויין פה קודם, כול סוגיית הגירושים למסורבי הכניסה עוד מלפני המלחמה, וגם לזה אנחנו שומעים שניתן מענה, ובסך הכל אציין שיש כמובן קשר הדוק ושיתוף פעולה בין משרד החוץ ורשות האוכלוסין בכול ההקשרים הרלוונטיים

יואב בסטריצקי:      לגבי היחס למסורבים – שוב, השגריר האוקראיני מלין ומעביר בקשות מגוונות בכול מה שנוגע ליחס למסורבים בכניסה לישראל, בזירוז הליך הטיפול ובמניעת תור ההמתנה הארוך שנוצר כאשר מצב די מורכב של אוקראינים ורוסים שממתינים יחד בנתב"ג, תוך חשש להתלקחות ומריבות – אז השגריר האוקראיני מבקש להחזיר מוקדם ככול האפשר מי שמסורב בטיסות החוזרות, ולהימנע מהצורך להעברת המסורבים למתקן "יהלו"ם" בנתב"ג

יואב בסטריצקי:  בנוסף, הוא מבקש לעדן עד כמה שניתן את השיח של בקר הגבול עם מסורב הכניסה

יואב בסטריצקי:  אנחנו יודעים שזה מאוד-מאוד מורכב אבל הסיטואציה בהחלט לא פשוטה

יואב בסטריצקי:      כמו שציינתי, מנכ"ל רשותה אוכלוסין נפגש עם השגריר קורניצ'וק במרץ, לפני מספר ימים, ועדכן או הבטיח שהנושא יהיה בבדיקה וטיפול מוקדם ככול הניתן

יואב בסטריצקי:      אני גם אציין שלעיתים המדינה דורשת תשלום ערבות למסורבי הכניסה האוקראינים כתנאי לכניסתם לישראל, ולעיתים מדובר בסכומים משמעותיים

יואב בסטריצקי:      לגבי הנושא שלה עסקה בישראל – שוב, מהפן המדיני - -     

מיקי לוי: אני מכיר את הבדיחה הזאת של השרה הקודמת – פליט שמגיע לארץ, מאיפה הוא יביא את הסכומים האלה?      

יואב בסטריצקי: אולי רשות האוכלוסין יכולה לענות על זה

יואב בסטריצקי:  אנחנו מבינים שזה - -     

מיקי לוי: אתה הזכרת את זה אז אני מתייחס לזה

מיקי לוי:  גם בזמנו הייתי נגד העניין הזה

מיקי לוי:  היה צריך למצוא הבטחות או ביטחונות אחרים

מיקי לוי:  כסף מפליט? יכולת לדרוש כסף מפליט יהודי שברח מציפורני הנאצים? זה לא מופנה אליך, זה מופנה אלינו, כמדינה

יואב בסטריצקי: לגבי הנושא של העסקה בישראל – נכון להיום, המדינה לא מאשרת העסקת אוקראינים בישראל, - - -  מדיניות אכיפה כפי שנמסר פה, ונכון לעכשיו המדיניות הזאת מתחדשת כול 90 יום

יואב בסטריצקי:  תוקף ההנחיה הנוכחית הוא עד ה-30 באפריל, ולפחות הטענה של הגורמים הבינלאומיים והאוקראינים היא שאי-הוודאות מקשה מאוד ומשפיע לרעה על האוקראינים והמעסיקים שלהם

יואב בסטריצקי:  זה מה שנמסר לנו

יואב בסטריצקי:       מבחינת ההמלצות של המשרד – אנחנו מבינים שאין צפי לסיום המלחמה ושינוי בסטטוס הפליטים מאוקראינה

יואב בסטריצקי:  אנחנו שומעים את זה מכול הגורמים שעוסקים בנושא הזה בזירה הבינלאומית, ולכן העמדה שלנו, כפי שהיא משפיעה על היחסים הבי-לטרלית היא כדלקמן: אנחנו מבקשים להמשיך ולפעול על-פי הסכם הפטור מאשרות בין ישראל לאוקראינה, מה שמאפשר כניסת תיירים אוקראינים לישראל ללא ויזה

יואב בסטריצקי:       לפעול ככול האפשר לצמצום מסורבי הכניסה תוך הדרכה לבקרי הגבול שמסורבי הכניסה יוגבלו למקרים שמעלים חשש מבוסס או ממשי

יואב בסטריצקי:      לבצע הדרכה לבקרי הגבול לטובת שיפור ההתנהלות והיחס בכניסה לישראל

יואב בסטריצקי:      לבחון מחדש מדיניות תשלום בסכומי הערבות המוטלים

יואב בסטריצקי:      לאפשר היתרי עבודה עד תום 2023 לאוקראינים שכבר נמצאים בישראל ונכנסו כחוק או לחילופין להרחיב את תקופת אי-האכיפה כלפי מעסיקים עד סוף 2023 או לכול הפחות לתקופה של שישה חודשים כדי למזער את אי-הוודאות שברורה לכולנו

יואב בסטריצקי:  תודה

מיקי לוי: הנושא של שלושה או שישה חודשים – היכן חונה? אצלכם? מי אמור לקבל החלטה?     

יולי יואל אדלשטיין: שר הפנים

מיקי לוי: הבנתי

מיקי לוי:  שאלוהים ישמור, מה שנקרא

מיקי לוי:  אין לי פתרון

מיקי לוי:  אני מבקש שאנחנו נרשום – יש ממלא שר הפנים ואיני תולה בזה תקוות אבל בכול זאת, אני מבקש לשלוח מכתב מאיתנו לוועדה שמבקש לבחון את הבקשה להגדיל משלושה לשישה חודשים כדי להגדיל את ודאות השהייה בארץ לאותם אנשים כדי שיהיה להם יותר קל לקבל מקומות עבודה, יותר קל לשהות פה, יותר הכול

מיקי לוי:  שוב, אני לא יודע איך לדבר ללב היהודי של האנשים

מיקי לוי:  סליחה

מיקי לוי:       אתם יכולים לעשות הפרדה בין מבקשי מקלט לבין כאלה שיש להם קרובי משפחה, מה שנקרא "איחוד משפחות", שזה יותר קל מבחינתנו? אתם יודעים לעשות את זה?     

שונית שחר: שוב אדוני, אנחנו הגענו ערוכים להתייחס לדוח מבקר המדינה מ-2017

שונית שחר:  לא הכרנו את - - -     

מיקי לוי: אז בבקשה, בפגישה המקצועית

שונית שחר: גורמי המקצוע הרלוונטיים לא נמצאים פה ואין לנו את הנתונים

מיקי לוי: תעשו פגישת עבודה ואני מבקש שהשאלה הזאת תבוא לכדי ביטוי

שונית שחר: אפשר לקבל את הפנייה בכתב ונשיב

קריאה: זה עלה לאתר הוועדה

שונית שחר: קיבלנו רק את הדוח של המבקר

מיקי לוי: אנחנו נקל עליכם

מיקי לוי:  הם יעבירו הכול, יעלו את השאלות ויקבלו את התשובות ואת תהיי איתנו בקשר

מיקי לוי:  אם אני אצטרך, אני אעשה דיון נוסף

דגנית שי: מה הבקשה? להבחין בנתונים בין מבקשי מקלט לבין בקשות לאיחוד משפחות?     

מיקי לוי: כן, כי הם לא באו מוכנים לנושא אוקראינה, והדוח הזה מ-2018 היה צריך להיות נדון זה מכבר

יולי יואל אדלשטיין: הופתענו מהטיעון אבל

מיקי לוי: כן, אני מחפש עבודה

מיקי לוי:  מה לעשות, אני אחד כזה שרוצה לעבוד

פלורינה הלמן לוין: בסדר היום היה כתוב שהדיון יתמקד באוקראינה וככה גם הובהר לנציגים שלכם

קריאות: - - -     

מיקי לוי: בואו נעשה סדר: לא יקרה כלום אם אבוא עוד פעם, נראה לי שאצטרך לבוא עוד פעם

מיקי לוי:  בבקשה תעשו איזה שהוא מצע הכנה לדיון לנושא אוקראינה כי מ-2018 חלפו רק שישה ימים, לא שש שנים או חמש שנים, אז לא נורא

שונית שחר: אנחנו גם לא רלוונטיים לאוכלוסיית המסורבים אבל זה הכול קשור

מיקי לוי: נכון, אבל אני רואה בזה איזו קומבינציה שאי אפשר זה בלי זה

שונית שחר: העיכוב בהחזרה של אוקראינים נובע מפסיקת בית המשפט המחוזי, ובגלל זה אנחנו מעכבים

מיקי לוי: אין לי בעיה, אני מבצע את החוק

מיקי לוי:  אני מדבר על אלה שכן הכנסנו, אני מדבר על אלה שהחלטת הממשלה כן - -      

שונית שחר: צריך לעשות אבחנה בין אוכלוסיות, ואם נראה את הפנייה - -     

מיקי לוי: בבקשה, הם נופלים בין הכיסאות, וזה הסיפורים הקשים

מיקי לוי:  ואני לא אומר שתשאירו אותם אחר-כך בארץ כשהמלחמה תסתיים כי יש להם בעל ומשפחות בצד השני

מיקי לוי:  אני מדבר על הנשמה שלנו כיהודים, על המצווה שלנו

מיקי לוי:  אני רואה חלק מהעם היהודי בורח עם המיטלטלין ממדינה למדינה ואף אחד לא קולט אותו ובסוף הם נשרפים במשרפות

מיקי לוי:      אני מתנצל על ההשראה אבל הדעת אינה סובלת

מיקי לוי:  אז בבקשה, תעשו דיון מקצועי בנפרד

מיקי לוי:  פלורינה תהיה איתך בקשר ואם צריך נעשה מצע לדיון ונבדוק את הנושא הזה מחדש, מה מדינת ישראל עשתה לטובת העניין באזורי לחימה

מיקי לוי:  אני לא בא לבדוק את המדינה, מה היא עשתה עם בקשות כאלה בשגרה, אני רק רוצה לעמוד בשער הכניסה לארצות-הברית ולבדוק כמה ישראלים יש בלי אישורי שהייה שם

מיקי לוי:  אני מתנצל

מיקי לוי:  אני קצת

מיקי לוי:      משרד הרווחה בזום, בבקשה

יסמין בן עמרם: שלום לכולם

יסמין בן עמרם:  אני מנהלת את מינהלת "צו השעה", שזה מרכז הסיוע במשרד הרווחה לאוקראינים שאינם זכאי עלייה

יסמין בן עמרם:  המינהלת הוקמה במרץ שעבר, ב-21 במרץ 2022, ואנחנו מסייעים אך ורק לאנשים השוהים בישראל באשרת תייר

יסמין בן עמרם:      מאז תחילת המלחמה נכנסו לישראל בתוקף הזה בערך 55,000 אנשים

יסמין בן עמרם:  כמובן שיש הרבה שיוצאים אבל המגמה של השהייה בישראל עומדת על בערך 15,000 מתחילת המלחמה, כלומר 15,000 אנשים שהם לא זכאים לשירותים מהרשויות המקומיות ושוהים פה באשרת תייר, שכמו שציין, אכן מאז תחילת המלחמה הוארכה האשרה כול פעם על-ידי משרד הפנים אבל בסוף כול חודש הוארכה רק בחודש אחד, ועכשיו לראשונה היא הוארכה בחודשיים

יסמין בן עמרם:  הם גם נתונים למדיניות התעסוקה, שאמנם יש בה חלק של אי-אכיפה אבל רק למי שנכנס לפני אוקטובר

יסמין בן עמרם:  כלומר, יש אנשים ששוהים בישראל כבר חמישה חודשים ומדיניות אי-האכיפה לא חלה עליהם, הם לא יכולים לעבוד במגבלות האלה

יסמין בן עמרם:      גם נזכיר שמדינות אי-האכיפה עומדת - -     

יולי יואל אדלשטיין: זה בוטל

מיקי לוי: זה בוטל?     

אורלי לוינזון-סלע: לא בוטל

אורלי לוינזון-סלע:  אני לא ראיתי שבוטלה המגבלה לעסוק על אנשים שהגיעו ב-1 באוקטובר

יולי יואל אדלשטיין: - - -      

יסמין בן עמרם: מדיניות אי-אכיפה חלה רק על - -     

מיקי לוי: שנייה, אולי יצא משהו טוב מהדיון הזה – מכובדי, אפשר להוציא איזו שהיא - -     

יולי יואל אדלשטיין: אני בטוח שזה מפורסם באתר

מיקי לוי: אז בבקשה, אם אפשר, שיהיה מפורסם באתר

מיקי לוי:  אתם תהיו בקשר איתנו כדי שנבדוק אותם, ככה זה עובד

יסמין בן עמרם: למעשה, לפי הפניות לסיוע שאנחנו מקבלים, נרשמו אצלנו לסיוע מעל 14,000 איש, קיבלנו מעל 90 שיחות טלפון למוקד הטלפוני

יסמין בן עמרם:  המדיניות גם תעסוקה וגם - - - הן הסיבות המרכזיות לפנייה לסיוע מהרשויות כי זה משפיע על עוד דברים כמו פתיחת חשבונות בנק, על עבודה בשחור ועל דברים כאלה

יסמין בן עמרם:      לגבי המידע שהועבר בקבצים המקדימים וזה גם מה שצוין בוועדה – נכון, אנחנו מקבלים את ה - - - מרשות האוכלוסין לגבי אנשים ששוהים בישראל באשרת תייר ואין לנו יכולת, בגלל שכולם מקבלים אשרת תייר, להפריד בין מי שהוא באמת תייר והגיע לישראל לביקור משפחתי או לחג לבין אנשים שנמלטו מהמלחמה כי אין להם לאן לחזור או שהם באמת מבקשים איזה שהוא מקלט בישראל, מה גם - -     

מיקי לוי: אני עוצר אותך, אני מתנצל

מיקי לוי:  מי יכול לתת את הנתון הזה – כמה קיבלו אשרה מתוקף בריחה מציפורני המלחמה והבעלים שלהם נשארו שם

מיקי לוי:  איך אפשר לעשות את ההפרדה בין אשרת תייר, שיש לנו איזו שליטה על זה, לבין זה שאנחנו מדינה מכניסת אורחים או קולטת מטעמים הומניים כאלה שברחו מאימת המלחמה, נשים וילדים

אורלי לוינזון-סלע: הם כולם על אשרת תייר

יולי יואל אדלשטיין: הם כולם על אשרת תייר

יולי יואל אדלשטיין:  אי אפשר לעשות את ההפרדה הזאת ממתי שהם הגיעו כי כול אחד מגיע בתור תייר

הילה טנא-גלעד: אין אשרה אחרת

הילה טנא-גלעד:  מי שנכנס - - -     

יסמין בן עמרם: ובנוסף, אני אציין שמה שנאמר קודם הוא נכון – הרוב נשים כי גברים מסורבי יציאה מאוקראינה, ובערך בין 4,000 ל-5,000 הם מעל גיל 60 אז הם יכולים לצאת מאוקראינה

יסמין בן עמרם:  אבל זה אחד הקשיים שלנו גם במתן הסיוע

יסמין בן עמרם:       הסיוע של "צו השעה" מתמקד בסיוע רפואי, סיוע בביטחון תזונתי, סיוע שמתבסס על החברה האזרחית של תרומות של ציוד, סיוע ל - - - חירום במצבי קיצון סוציאליים מאוד מיוחדים, וסיוע נפשי

יסמין בן עמרם:      אנחנו כרגע מתוקצבים עד סוף מרץ וממש בימים אלה אנחנו מחכים להחלטת הממשלה לגבי המשך הפעילות

יסמין בן עמרם:      אני כן רוצה להתייחס לתלונות שעלו מהביקורת: אנחנו אכן מסתמכים על הרבה מאוד מהמידע מרשות האוכלוסין כי לפעמים יש לצערי טעויות כמו זה שחסרה אות בדרכון, מתבלבלים באותיות הקיריליות לאנגלית, ואנחנו גם פועלים מול רשות האוכלוסין כדי לתקן כול דבר כזה וגם כול סוגיה שהגיעה אלינו, היה לה תקדים, וכשפתחנו את המנגנונים אז היה יותר קל לפתור

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  ארגון א

מיקי לוי: ס

מיקי לוי: ף בבקשה

אורלי לוינזון-סלע: 	שלום

אורלי לוינזון-סלע:  אני מארגון א

אורלי לוינזון-סלע: ס

אורלי לוינזון-סלע: ף, ארגון סיוע לפליטים ולמבקשי מקלט

אורלי לוינזון-סלע:  אני נמצאת כאן בשם פורום ארגוני הפליטים

אורלי לוינזון-סלע:      	אני אתייחס לנקודות שהועלו אבל אתחיל ואומר, אדוני היושב-ראש, שיש לי כאן תשובה שקיבלתי ממש לפני יומיים לגבי התפלגות האנשים שהגיעו מאז פרוץ המלחמה ואינם זכאי שבות והם חיים פה היום, נכון ל-11 במרץ

אורלי לוינזון-סלע:  אז יש לנו בערך 3,000 ילדים ויש בערך 9,000 נשים וכול היתר הם גברים - -     

מיקי לוי: שהגיעו בגפם?     

אורלי לוינזון-סלע: שהגיעו עם הילדים שלהם

אורלי לוינזון-סלע:  אני לא יודעת אם חלק הגיעו גם עם הורים קשישים או מישהו קשיש

אורלי לוינזון-סלע:  זאת ההתפלגות הגילאית לפי מגדר

מיקי לוי: זאת אומרת שיש 12,000 סך הכול?     

אורלי לוינזון-סלע: 14,244, שמתוכם 9,071 נשים, 2,140 גברים ו-3,333 ילדים עד גיל 17

מיקי לוי: זה נתון מאוד-מאוד חשוב כי זה עושה לנו איזו שהיא הפרדה, גם אם יש שם טעות, בין ה-40,000 אמרת או 30 ומשהו?     

יולי יואל אדלשטיין: בסביבות 30,000

אורלי לוינזון-סלע: נכון

אורלי לוינזון-סלע:  בערך 14,000 הם כאלה שהגיעו מאז פרוץ המלחמה

מיקי לוי: כמחציתם הגיעו מאז פרוץ המלחמה כמדינה קולטת של כאלה שברחו מאימת המלחמה ואינם זכאי שבות

מיקי לוי:  אין לי בעיה איתם, אני רק רוצה לתת להם הגנה כול זמן ששם משתוללת המלחמה

אורלי לוינזון-סלע: נכון

אורלי לוינזון-סלע:  אני אומר שמהניסיון שלנו בא

אורלי לוינזון-סלע: ס

אורלי לוינזון-סלע: ף ובארגוני הסיוע בכלל – הסיוע שניתן למי שברחו מהלחמה, אנחנו קוראים להם "פליטי המלחמה", רובם באמת נשים והילדים שלהן

אורלי לוינזון-סלע:  לא הרבה אנשים, כמה אלפים

אורלי לוינזון-סלע:  אם משווים את זה למה שקורה כרגע באירופה, הבעיה שמונחת לפתחנו היא לא כל-כך גדולה

אורלי לוינזון-סלע:      הסיוע שהם מקבלים הוא באמת מינימלי ולא מספק

אורלי לוינזון-סלע:  אני קראתי את החומרים שהיו באתר של הוועדה ואני מצטטת כאן מהמזכר של נציבות תלונות הציבור במשרד מבקר המדינה: "התלונות המורכבות ביותר הן תלונותיהם של מי שאין להם זיקה לישראל, אין מי שיתמוך במתלוננים, באנשים, אין היתר עבודה רשמי

אורלי לוינזון-סלע:  למעשה, אין זכויות מלבד סיוע חומרי מינימלי משירותי הרווחה"

אורלי לוינזון-סלע:  והם צודקים

אורלי לוינזון-סלע:  תוקף אשרות התייר מתחדש מדי חודש, עכשיו האריכו להם בחודשיים, בבת-אחת, זה ממש היה מדהים

אורלי לוינזון-סלע:      אני מבקשת מהוועדה שתפנה לשר הפנים ותבקש להאריך את תוקף האשרות לתקופה משמעותית

אורלי לוינזון-סלע:  הם לא מצליחים למצוא עבודה עם אשרות כל-כך קצרות טווח

אורלי לוינזון-סלע:  מעסיקים מפחדים להעסיק אותם, הם גם פונים אלינו ושואלים אם בכלל אפשר להעסיק אותם כי יש להם אשרות תייר, הם בכלל לא יודעים מה זה הדבר הזה ואם אפשר להעסיק אותם

אורלי לוינזון-סלע:      הם לא מצליחים לשכור דירות כי מי רוצה להשכיר דירה למי שיש לו ויזה לחודש ולא יודעים אם יחדשו לו אותה?      הקשישים, בני 60, שכן זכאים לביטוח בריאות מטעם המדינה, מנסים לקבוע תורים – כולנו יודעים שלקבוע תור לרופא מומחה בישראל זה לפחות שלושה חודשים מראש, אז לא נותנים להם לקבוע תורים בגלל שתוקף האשרה שלהם הוא רק לחודש או מקסימום לחודשיים

אורלי לוינזון-סלע:  אז האשרות האלה - -     

מיקי לוי: אני מבקש לשמוע ממך עצה – כרגע האריכו את זה לחודשיים

מיקי לוי:  כמה לדעתך מאפשר המכתב שאני אפנה, לכמה זמן?     

אורלי לוינזון-סלע: חצי שנה

אורלי לוינזון-סלע:  הדירקטיבה של האיחוד האירופי מדברת על לתת לאנשים שברחו מהמלחמה אשרות לשנה עם אפשרות להארכה עד שלוש שנים

אורלי לוינזון-סלע:  אצלנו מאריכים להם כול חודש והם לא יכולים לחיות ככה - -     

מיקי לוי: טירוף

מיקי לוי:  את צודקת

אורלי לוינזון-סלע: - - והם פונים אלינו

אורלי לוינזון-סלע:  נמצאת איתי כאן מרכזת הפרויקט - -     

מיקי לוי: באירופה זה בין שנה לשלוש

מיקי לוי:  כדאי לציין את זה במכתב, והוועדה מבקשת להאריך את זה לשישה חודשים על-מנת לאפשר – אני פשוט לא מבין, הרי יש מקומות עבודה, המשק צמא לידיים עובדות והם יעשו את העבודות האפורות, ה"שחורות" בואו נקרא להן

מיקי לוי:  אם ברח משם טכנאי שיניים, לא יתנו לו להיות פה טכנאי שיניים או טכנאית שיניים

מיקי לוי:  ולכן, כשייצא מכתב מטעם הוועדה, אנחנו נחתום עליו - -     

אורלי לוינזון-סלע: אדוני היושב-ראש, זה לא רק עניין של עבודות שחורות, זה גם עניין של עבודה לא חוקית, העסקה לא חוקית, העסקה פוגענית ומנצלת

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו יודעים שיש - -     

מיקי לוי: תראי, כנראה שלא אצליח לפתור את כול הבעיות אבל אם תינתן להם ארכה לחצי שנה ואיזה שהוא נייר, שאני לא יודע איך לעשות את זה, אני סתם חושב בקול רם – איזה שהוא אישור שהם רשאים לעבוד בחצי השנה הזאת – איך עושים את זה? מישהו יודע?     

אורלי לוינזון-סלע: לכול הפחות איזה שהוא משהו מודפס שהם יכולים להדפיס אותו מהאתר של רשות האוכלוסין ולהראות אותו

מיקי לוי: כן, אבל אם כבר יהיה לו אישור שהייה לחצי שנה, מי יכול להנפיק ליד אישור השהייה או בתוך אישור השהייה של חצי השנה – רשאי לעבוד במדינת ישראל

מיקי לוי:  הרי זה רק סעיף אחד, וכשהוא בא למעסיק שלו, זה פותר לו את הבעיה החוקית

מיקי לוי:  קצת נשמה יהודית, קצת

מיקי לוי:  אני לא מבקש כאן איזו פריבילגיה

מיקי לוי:      רשות האוכלוסין, מה אתם אומרים?     

יולי יואל אדלשטיין: אם השר ינחה, אנחנו נבצע

מיקי לוי: אני אבקש מהשר

מיקי לוי:  אני אוציא את המכתב גם לידיעת רשות האוכלוסין, ואנחנו נשים אותו לתזכורת וכן, יש בעיות במשרד הפנים, אין שר כרגע, יש ממלא מקום כך שאני לא בטוח כמה אוזן קשבת תהיה אבל אנחנו ננסה, זו השליחות שלנו

מיקי לוי:  אני לא בא אליכם בטענות כפקידים ממונים, אני אף פעם לא בא בטענות לפקידים, אני בא בטענות לפוליטיקאים, זה תפקידי

מיקי לוי:      אנחנו נוציא מכתב, ננסח אותו ונעקוב אחרי הביצוע שלו, ואם נצטרך להוציא אותו פעם נוספת – נוציא אותו פעם נוספת

מיקי לוי:  ואם נצטרך לעשות דיון כי זה לא ייפתר ולהזמין את השר או את מנכ"ל משרד הפנים – נעשה דיון ונזמין את מנכ"ל משרד הפנים

מיקי לוי:  מדינה יהודית לא יכולה להתעלם מהדבר הזה

אורלי לוינזון-סלע: אדוני היושב ראש, רק עוד כמה דברים קטנים - -     

מיקי לוי: אבל "דוח מנהלים" בבקשה, בסדר?     

אורלי לוינזון-סלע: קצר קצר

אורלי לוינזון-סלע:  מי שהגיעו אחרי 1 באוקטובר – עד נכון לעכשיו אנחנו ידענו שלא יכולים לעבוד בכלל

אורלי לוינזון-סלע:  זאת אומרת, גם לא מקבלים זכויות וגם לא יכולים לעבוד

אורלי לוינזון-סלע:  אני מקווה שבאמת יש כאן בשורה חדשה שהם יוכלו להתחיל לעבוד

מיקי לוי: תחליפו בבקשה טלפונים

מיקי לוי:  אדוני מאשר?         

יולי יואל אדלשטיין: - - - כמות המיילים שאני מקבל מהם זה חצי יום עבודה

אורלי לוינזון-סלע: זה התפקיד שלנו

יולי יואל אדלשטיין: בסדר, אני לא מלין

מיקי לוי: זו שליחות מה שהם עושים

מיקי לוי:  בבקשה

אורלי לוינזון-סלע: אני רק אומר עוד שני דברים אחרונים: ראשית, אנחנו לא מופתעות, כארגוני סיוע

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו יודעים איך זה נראה שאנשים לא מקבלים לאורך זמן שום זכויות כלליות ושירותים חברתיים ובריאותיים

אורלי לוינזון-סלע:  מגיעים אלינו מבקשי המקלט מאריתריאה ומסודן שחיים כאן כדין כבר 15 שנה אבל ללא זכויות, ואם אני מקשרת חזרה לדוח של מבקר המדינה מ-2018, שדיבר על המצב המתדרדר של אנשים שחיים כאן ללא זכויות, שום דבר לא השתנה

אורלי לוינזון-סלע:  אבל מה שכן השתנה זה שהפגיעים ביותר, שמגיעים אלינו, לא

אורלי לוינזון-סלע: ס

אורלי לוינזון-סלע: ף, מצבם הולך ומתדרדר, הם לא זכאים לשירותי בריאות, לא לקצבאות ביטוח לאומי וכמעט לשום שירותי רווחה

אורלי לוינזון-סלע:  לצערנו, אנחנו חוששות שמצבם של האוקראינים שאינם זכאי שבות יהיה בדיוק אותו דבר

אורלי לוינזון-סלע:  תודה

מיקי לוי: אני אגיד את בשולי הדברים שאלה שזכאי שבות בסופו של דבר יסתדרו, יש להם משפחות, המדינה מחויבת לקלוט אותם, יש סל קליטה בצורה כזו או אחרת, מחולק, לא מחולק, והם יסתדרו

מיקי לוי:  כול קליטה היא קליטה קשה מכול מדינה, לא יעזור, לאורך כול שנות קיומה של המדינה, וזה עבר כמעט על כולנו בצורה כזו או אחרת

מיקי לוי:      אני אומר שליבי היהודי נתון לאלה שאין להם כלום, שברחו מאימת המלחמה, שהמדינה מחויבת בגלל היותנו יהודים להגיש להם סיוע

מיקי לוי:      תודה רבה לך

מיקי לוי:  הנתונים נתנו לי איזו פרספקטיבה ונראה מה לעשות לטובת העניין

מיקי לוי:  מהדברים שלך יש שני דברים שאני לוקח לביצוע: האחד – הבקשה משר הפנים או ממלא מקומו להגדיל לחצי שנה כשאני במכתב אציין שבאירופה זה נהוג בין שנה לשלוש שנים, כדי שתהיה לנו שליטה

מיקי לוי:  בתוך זה, באיזו שהיא צורה, רשות ההגירה תוסיף סעיף קטן אחד: מאושר בתקופה זו לעבוד במדינת ישראל

מיקי לוי:  זה מה שאנחנו רוצים

מיקי לוי:  אנחנו לא יכולים להביא אותם, להגיד להם: תחיו, בלי לתת להם מקורות מימון

מיקי לוי:  הרי המדינה לא באה ונותנת לכולם איקס כסף כול חודש – היא לא עושה את זה

מיקי לוי:  ויש שם אנשים שרוצים לעבוד ויכולים לעבוד והמדינה זקוקה לידיים עובדות

מיקי לוי:  האבסורד הזה לא מובן לי

מיקי לוי:        דוקטור יונה שריקי, בבקשה בקצרה

יונה שריקי: כן, אעשה את זה מאוד קצר, כמה נקודות שאני חושב שחשוב לציין: קודם כל, פליטים מאוקראינה לישראל אין, כך קבע בית המשפט העליון בבג"ץ 1765/22, משרד ורשה נגד שרת הפנים

יונה שריקי:  זה נתון חשוב והוא ישתלב עם מה שאגיד בסוף דברי

יונה שריקי:      אריתריאה הם קבוצת מבקשי המקלט הגדולה מאפריקה בישראל

יונה שריקי:  מסודן יש כמה אלפים בודדים ואני מופתע שההתייחסות בדוח מבקר המדינה מתייחסת אך ורק לסודנים כאשר רוב האוכלוסייה של המסתננים מבקשי המקלט בישראל מאפריקה הם דווקא אריתריאים

דגנית שי: הדוח מתייחס לשתי האוכלוסיות האלה, בעיקר לאריתריאים וגם לסודנים

יונה שריקי: עם סודן יש נורמליזציה של יחסים כבר מספר שנים, המצב שם כבר אינו רלוונטי לפי דוחות של האו"ם לעניין בקשות מקלט

יונה שריקי:       אם נתייחס לנושא של מבקשי המקלט, המסתננים מאריתריאה – רובם מבקשים לבסס את בקשת המקלט שלהם על בסיס טענה של עריקות משירות חובה שם

יונה שריקי:  בפסק דין מקיף שניתן בפברואר 2023 בערר 3689/20, נקבע שלא ניתן לבסס בקשת מקלט על בסיס טענה לעריקות משירות חובה כך שממילא, רוב בקשות המקלט של המסתננים מאריתריאה נופלות מאליו

אורלי לוינזון-סלע: זה לא מדויק

יונה שריקי: לסיכום – אני אבקש להתייחס לכאב שאדוני ביקש לבטא ושאני בהחלט שותף לו וחשוב לי לציין את זה, שישנה תופעה רחבת היקף ברמה העולמית בתחום ההגירה הבינלאומית, תופעה של שימוש בהגדרות משפטיות שלמעשה מקנות זכויות, וישנם אנשים בעלי אינטרסים שמבקשים להיכלל באותן הגדרות כדי ליהנות מאותן זכויות

יונה שריקי:      התוצאה הישירה של התופעה הזו זה הידוק פרוצדורלי כמו שאנחנו רואים פה, שבסופו מי שנפגע זה דווקא מי שהיה ראוי לקבל ולהיכלל בתוך הסטטוס הזה

יונה שריקי:  ולכן, כאשר אנחנו עושים שימושו במונחים של "מבקשי מקלט", "פליטים" וכן הלאה, כאשר אנחנו יודעים שהסטטוס המשפטי שלהם הוא אינו כזה, אנחנו למעשה שוללים דה-פקטו את הסטטוס הזה מאנשים שאולי היה נכון לפתוח להם את הדלת ולהעניק להם אותו

אורלי לוינזון-סלע: אדוני מטעה

מיקי לוי: רגע, אל תפריעי לו כי גם לי יש מה להגיד

מיקי לוי:  בבקשה

יונה שריקי: אז שוב, לכן אני מבקש, כפי שאני עושה כמעט כול פעם שאני נוכח במשכן, להעמיד דברים על דיוקם ושהנוכחים, ובמיוחד אנשי המקצוע היושבים מסביב לשולחן, יעשו שימוש במונחים הנכונים ולא במונחים כלליים שמבקשים להכיל תחתם סל של אנשים שאינם ראויים או נכון לשלב אותם בתוך המונחים האלה

יונה שריקי:  זהו, זה רק לתקינות הדיון

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  תאמין לי, המושג אינו חשוב בעיני

מיקי לוי:  שהמדינה תמצה את יכולתה, ויש למדינת ישראל יכולות לבוא ולהגיד מי רשאי, מי תייר, מי בורח ממלחמה ומי מתחזה

מיקי לוי:  אני לא מבקר את המדינה על זה

מיקי לוי:  אני מבקר את המדינה על כך שאלה שברחו מציפורני מלחמה, היא לא נותנת להם סעד

מיקי לוי:  אישה שמגיעה עם שני ילדים – אני שומע את המספרים, זה לא מספרים גבוהים

מיקי לוי:  14,000 זה כלום

מיקי לוי:  זה כלום

מיקי לוי:  הרי הם יחזרו אחר-כך לביתם

מיקי לוי:  הגברים נשארו בארץ המוצא, משפחות נשארו בארץ המוצא? איך אנחנו, כמדינה יהודית, יכולים להרשות את זה לעצמנו? המושגים לא מעניינים אותי, פליט, לא פליט, שהמדינה תמצה את יכולתה

מיקי לוי:  יש לה בית משפט חזק עדין ואני מקווה שימשיך להיות והיא תמצה את כול ההליכים שעומדים לרשותה

מיקי לוי:  אף אחד לא בא ואומר שאני הולך בניגוד לעמדת בג"ץ, פליט או לא פליט או תייר או לא תייר

מיקי לוי:  באמת

מיקי לוי:  תודה לך בכול מקרה

מיקי לוי:      יש עוד מישהו שמבקש להגיד דבר מה חשוב שיתרום? כן גברתי, שתי דקות בבקשה

דינה דומיניץ: אני נציגת משרד המשפטים ויש פה הערה ואולי ירצו גם לדבר

דינה דומיניץ:  אני המתאמת הממשלתית למאבק בסחר בבני אדם, זנות ופוליגמיה במשרד המשפטים

דינה דומיניץ:  רציתי להדגיש כמה היבטים שקשורים לנושא הדיון היום ובנוגע לנמלטות מלחמה מאוקראינה

מיקי לוי: האמת היא שלא העזתי כי בתפקידי הקודם-קודם-קודם, חלק מתפקידי היה כאן סחר בנשים

מיקי לוי:  הייתה כאן תופעה מאוד חמורה שמדינת ישראל התעלמה ממנה עד שהיא חטפה זבנג מהאיחוד האירופי אם אינני טועה

דינה דומיניץ: מחלקת המדינה האמריקאית

מיקי לוי: עוד יותר גרוע

מיקי לוי:  את רואה? אני כבר לא זוכר טוב אז לא העזתי

דינה דומיניץ: זה בסדר גמור

דינה דומיניץ:  אז באמת, אחד מהתפקידים שלנו הוא לחשוב על המניעה של התופעות האלה, שלא נחזור לתקופות כאלה שאנחנו רואים סחר בבני אדם למטרות של ניצול מיני

דינה דומיניץ:       כשהמלחמה באוקראינה פרצה היה לנו חשש גדול שבאמת יהיה ניסיון להכניס לישראל קורבנות סחר למטרה הזו - -     

מיקי לוי: היו ניסיונות אבל איזוטריים

דינה דומיניץ: דווקא לא, לפחות ממה שאנחנו רואים - -     

מיקי לוי: מה שנקרא: הפשיעה לא הרימה ידיים

דינה דומיניץ: - - שיפרנו מאוד את מודל הזיהוי שלנו בנתב"ג, היום זה מודל בין-משרדי שמבוסס על שיתוף פעולה גם עם רשות האוכלוסין, עם ביקורת הגבולות, עם המשטרה וגם יש לנו סיוע של עובדת סוציאלית שעובדת בארגון לא ממשלתי בשם "לא עומדות מנגד"

דינה דומיניץ:  אנחנו עושים את התהליך של זיהוי מהיר בשדה

דינה דומיניץ:  חלק מהסירובים שדובר עליהם הם על הרקע הזה, שאכן אנחנו מגיעים למסקנה אחרי חקירה שמתקיימת בזמן אמת, שמדובר בקורבן סחר שמנסים להכניס אותו לישראל, ובסירוב הכניסה שלנו אנחנו כמובן מנסים כן להציע סיוע והגנה במקלטים בישראל

דינה דומיניץ:  רוב הקורבנות שמזוהים לא מסכימים, הם מבקשים לחזור למדינה שממנו הם הגיעו, ואנחנו יודעים שזה גם בגלל האיומים שהם מקבלים מהסוחרים שמחכים להם כאן, שכותבים להם תוך כדי לפלאפונים מסרים מאיימים שעליהם לסרב לשתף פעולה ולבקש לחזור למדינה מיד כשהן נתפסות

דינה דומיניץ:      אז החל מהשנה האחרונה זיהינו מעל 100 מקרים כאלה, לכן אני אומרת שזה לא איזוטרי – זיהינו מעל 100 מקרים כאלה שעלה חשד שמדובר בנשים שהובאו לכאן למטרות של סחר, מתוכן תשע נכנסו למקלט

דינה דומיניץ:  תיקים רבים וחקירות רבות נפתחו בעקבות המידע יקר הערך שאנחנו מקבלים בשדה לגבי רשתות ודרכי הפעולה של הרשתות העברייניות וגורמים עבריינים שמנסים להכניס לכאן נשים לישראל, ואפילו גם יש לנו תיק אחד שנגמר בהרשעה בבית משפט בנושא הזה, אז אנחנו ממשיכים לעמוד כול הזמן על המשמר

דינה דומיניץ:      דבר שני – אנחנו יודעים שיש מקרים שאנחנו מפספסים, אנחנו לא יכולים למצוא את כולם

דינה דומיניץ:  יש עומס בקרב בקרי הגבול, יש בעיה של משאבי אנוש וכוח אדם ויש שם מחסור מאוד גדול ועומס רב ולכן, אנחנו מניחים שיש לא מעט קורבנות סחר שאנחנו מפספסים ושכן נכנסים לישראל, וגם אלה שמלכתחילה לא הובאו כקורבנות סחר, מאחר ושמענו עכשיו שאין להן אפשרות לעבוד או לחלקן אין אפשרות לעבוד כחוק בישראל, החשש שלי גם בכובע השני שלי, כמי שאמונה על הנושא של המאבק בזנות הוא שלצערנו, אנחנו מתחילים לראות תופעות כאלה שרובן נשים, שיאלצו לעסוק בזנות באופן הישרדותי, ואנחנו גם יודעים שיש מאמצים לא מעטים של גורמים עברייניים פה לשאוב אותם לעולם הזה ולהציע להן כסף קל ומהיר לכאורה

דינה דומיניץ:       זה החשש שלי ולכן גם כינסנו את הצוות הבין-משרדי וגם את רשות האוכלוסין וקיימנו דיונים בנושא הזה כדי לחשוב איך אנחנו יכולים כן לאפשר להם לעבוד בעבודה נורמטיבית ולא לאלץ אותן או לפחות לייצר אקלים שיעודד אותן לפנות לאפיקים של ניצול מיני וזנות בתוך ישראל כי המדינה משקיעה בזה הרבה מאוד מאמצים, להוציא את הנשים הישראליות מהזנות בישראל ולשקם אותן, ואנחנו לא רוצים ביד השנייה להכניס אוכלוסיות חדשות לתוך המעגל הזה

מיקי לוי: תודה רבה לך על הדברים החשובים

מיקי לוי:  זה חלק מהחשש של ה-14,000, שלא מאפשרים להן לעבוד, אם הן כבר שוהות פה

מיקי לוי:  ועוד פעם, אני מדבר על הלב היהודי, על חובתנו כעם היהודי, שאם הן כבר פה – לא לתת להן להתגלגל לצד הזה, האפל, של העשייה

מיקי לוי:  אנחנו נביא את זה גם כן בחשבון

מיקי לוי:      ברוך הבא, בוקר טוב

אליהו (אלי) רביבו: בוקר שלנו, למי שלא יודע, צוהרים טובים למי שהצליח לישון בלילה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לברך את אדוני היושב-ראש על היוזמה החשובה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתכוון להמשיך ולקדם את הנושא המאוד חשוב הזה אצלי בוועדה והנחיתי את מנהלת הוועדה שלי להתארגן לטובת העניין, ואני מקווה שנצליח לעשות את זה עוד לפני הפגרה

אליהו (אלי) רביבו:      השאלה שאני מבקש לדעת היא האם יש איזה שהוא אפיון, והשאלה מופנית גם אליך, מר אדלשטיין היקר, בין מי שפליט לבין מי שמבקש לחסות תחת אותה הגדרה של היותו פליט

מיקי לוי: אל תטרח, אני עובד על זה כשעה ואין על זה תשובה

אליהו (אלי) רביבו: הרב גפני עיכב אותי בוועדת הכספים אז

מיקי לוי: הנה התשובה: כולם על אשרת תייר

מיקי לוי:  עורכת הדין לוינזון הביאה איזה שהוא נתון, שמדובר בסדר גודל של 14,000 נשים וילדים ומספר קטן מאוד של - -     

אליהו (אלי) רביבו: יש 30,000 ומשהו אם אני לא טועה בסך הכול

מיקי לוי: יש 30,000 על אשרת תייר, מתוכם כאלה שברחו מאימת המלחמה והם במשבצת האקסל שאנחנו מנסים להכניס אותם

מיקי לוי:  אחרי שהמלחמה ביום מין הימים תסתיים, הם אמורים לחזור לארץ מוצאם

מיקי לוי:  הם אינם יהודים, ומדינת ישראל, כמדינת העם היהודי עם הלב היהודי, מעניקה להם מקלט וכך ראוי

מיקי לוי:  אמרתי פעמים רבות שאני רואה את בני עמנו במלחמת העולם השנייה, בשואה, בורחים ממדינה למדינה ואף אחד לא קולט אותם, חובה עלינו, כעם היהודי, לתת להם מקלט, לתת להם מקום עבודה, לתת להם אשרה

מיקי לוי:  האשרה הייתה ניתנת לחודש, עכשיו היא הוארכה לחודשיים ואנחנו מקווים שיפרסמו את זה באתר, עדין לא פרסמו את זה

מיקי לוי:  מכיוון שבאירופה האשרה היא בין שנה לשלוש שנים, אני מתכוון להוציא בקשה לשר הפנים להאריך את זה לשישה חודשים

מיקי לוי:  למה? כי אף אחד לא מוכן לקלוט אותם לשוק העבודה, אפילו לעבודה השחורה, אפילו האפורה, ואז אמרה כאן הגברת - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני לא בטוח שהדברים של אדוני מדויקים כי עבודת כפיים בדרך כלל לא רואה העסקה לאורך זמן ממושך, יש תחלופה גבוהה מעצמה גם אם מדובר בתושב המדינה

אליהו (אלי) רביבו:  אז יש איזו שהיא אנומליה מסוימת, אדוני יושב-הראש והנוכחים, בנתונים

אליהו (אלי) רביבו:  מצד אחד, כולם בהגדרה של אשרת תייר, מצד שני אנחנו יודעים שהחלק המאורגן שבהם הגיע תוך עניין המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  זאת אומרת, הביאו אותם כי הם ביקשו מקלט

מיקי לוי: יש 14,000 נשים וילדים

אליהו (אלי) רביבו: זו הערכה

מיקי לוי: לא, יש כאן נתונים פחות או יותר מדויקים

מיקי לוי:  היא אפילו אמרה לי 9,070 ומשהו - -     

אורלי לוינזון-סלע: 9,071 נשים, זה מרשות האוכלוסין

אליהו (אלי) רביבו: מה הסיבה שההגדרה היא "אשרת תייר" ולא פליט?     

מיקי לוי: אין תשובה

אליהו (אלי) רביבו: זאת שאלה ראשונה

יונה שריקי: בית המשפט העליון נתן תשובה לכך שהם לא פליטים

אורלי לוינזון-סלע: הוא לא אמר שהם לא פליטים

אליהו (אלי) רביבו: מצד אחד, בהמשך לאותה תחושה של אנומליה, אדוני היושב-ראש, אוקראינה וגיאורגיה הוכרזו כמדינות בטוחות, זה מה שאני קיבלתי אצלי בסקירה

שונית שחר: לפני המלחמה בין אוקראינה ורוסיה

אליהו (אלי) רביבו: וההגדרה הזאת לא השתנתה

שונית שחר: לא, יישמנו לגביהן הליך מהיר

שונית שחר:  ברגע שפרצה המלחמה באוקראינה, לא יכולנו ליישם הליך מהיר ביחס לאזרחי אוקראינה - -     

אליהו (אלי) רביבו: ועדין ההגדרה לא השתנתה

שונית שחר: - - הייתה נהירה של אנשים שהגיעו מאוקראינה לכאן דרך מדינות שלישיות באירופה, וכרגע כול מי שנכנס – קודם כל, לא כול מי שנכנס פנה והגיש טופס בקשה למקלט מדיני

שונית שחר:  ברגע שפרצה הלחימה מדינת ישראל הכריזה שכול אוקראיני שייכנס לישראל לא יוחזר למדינתו, ובגלל הם עדין מחזיקים באשרות תייר

שונית שחר:  הרישיונות האלה מוארכים מעת לעת - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני ממש מתנצל אבל אני מכיר נתונים אחרים

אליהו (אלי) רביבו:  אני בשבוע שעבר ביקרתי - -     

שונית שחר: לא דיברתי על נתונים, אמרתי באופן כללי לגבי המדיניות

אליהו (אלי) רביבו: נתונים, נתונים

אליהו (אלי) רביבו:  אבל המדיניות שונה אדוני היושב-ראש, אני מתנצל

מיקי לוי: חבר הכנסת רביבו, אבל זה הנתון שהביאו לך, גם ההגירה וגם משרד הפנים

אליהו (אלי) רביבו: יכולים לתת לי איזה נתונים שרוצים

אליהו (אלי) רביבו:  אני ביקרתי בשבוע שעבר בסיור מאוד מכובד, ואני מנצל גם את הבמה הזאת להודות למר אדלשטיין ולצוותו – פגשנו שם בזוגות ואפילו משפחות שהגיעו מאוקראינה והיו צריכים להוכיח את מטרת הגעתם ואת סיבת הגעתם, ומי שלא מצליח להוכיח שהוא אכן תייר תמים, חוזר לאוקראינה אפילו באותו יום

מיקי לוי: לא, יש להם הפרדה

קריאה: אף אחד לא מחזיר לאוקראינה

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, האנשים שמגיעים לא מגיעים מאוקראינה, הם מגיעים ממדינה שלישית כי אין טיסות מישראל לאוקראינה והם מגיעים ואומרים: עלינו ממולדבה או ממדינות אחרות והם לא מגיעים מאוקראינה

אליהו (אלי) רביבו: נכון

אליהו (אלי) רביבו:  ולאן הם מוחזרים?     

יולי יואל אדלשטיין: מי שחוזר, חוזר לאותה מדינה שלישית

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה

מיקי לוי: אנחנו לא מדברים על אלה

מיקי לוי:  זה בוועדה שלך - -     

אליהו (אלי) רביבו: ולכן, אני מבקש לדעת אם המערכות שלנו יודעות לבצע איזו שהיא אבחנה בין מי שנמצא פה בהיותו פליט, שהמדינה הכירה בו כפליט לבין מי שמגיע כתייר, כמסתנן, שאם הוא נתפס או שהוא מספיק מתוחכם או יותר מזה, אם יש רשת שעומדת מאחוריו כמו ממדינות מוצא אחרות, הכינו אותו להציג את עצמו כפליט שמפחד לחזור למדינתו

מיקי לוי: אבל יש לנו תבחינים בכניסה למדינת ישראל

מיקי לוי:  כמו כן, יש כאן מספר שפעם ראשונה מונח על השולחן – כ-14,000 נשים וילדים

מיקי לוי:  ברור לחלוטין שהם ברחו מאימת המלחמה

מיקי לוי:  הם לא יהודים, הם לא רוצים להיות פה, הם לא מגישים בקשה לאיחוד משפחות, הם לא כלום

מיקי לוי:  אנחנו צריכים לתת להם הגנה וצריכים לתת להם אשרה לחצי שנה, שתתחדש מדי פעם ואישורי עבודה כי אמרה כאן נציגת משרד המשפטים שמדובר בעיקר על נשים, שכדי שיהיה כסף קל ותהיה פרנסה, הן יתדרדרו לזנות

אליהו (אלי) רביבו: ואדוני יודע שכול 14,000 נפש האלה מגדירים את עצמם כפליטי מלחמה? זאת ההגדרה שלהם?     

מיקי לוי: אין הגדרה במסמכים

אליהו (אלי) רביבו: יופי, וזו בדיוק השאלה שלי

אורלי לוינזון-סלע: מה, אז הם לא ברחו מהמלחמה?     

אליהו (אלי) רביבו: לא כול מי שמגיע לכאן מאוקראינה מגיע כי הוא ברח מהמלחמה

מיקי לוי: רגע, לא מתווכחים

מיקי לוי:  חבר הכנת רביבו, המדינה תבוא ותגדיר את מי היא רוצה לגרש ועל זה אין ויכוח, למי היא רוצה לתת הגנה ומי יחזור חזרה לארצו כשתסתיים המלחמה

מיקי לוי:  יש איזה שהם נתונים של 14,000, כי המשפחות שלהם והבעלים שלהן נותרו מאחור, הם לא באו איתן

מיקי לוי:  זה נורא קל לאבחן את העניין הזה שמי שבא עם הבעל והוא נשוי – הבעל מן הסתם נמצא בארץ המוצא שלו

מיקי לוי:  אנחנו מדברים כעם יהודי – היום נתנו להם חודש, עכשיו הגדילו את זה לחודשיים ואני בא ואומר שכדי להקטין את הפרוצדורה הזאת צריך להגדיל לארבעה חודשים, לשישה חודשים

מיקי לוי:  כול חודש הם הולכים למשרדים כדי לקבל את זה וזה אטרף - -     

שונית שחר: הם לא מגיעים אלינו, זה מרחוק, זה באון-ליין

מיקי לוי: אז חלקם לא יודעים וצריכים עזרה, זה לא משנה, זה די בלבול מוח

מיקי לוי:  ואם בתוך זה יוכל להיות סעיף אחד שכול זמן שיש להם אשרה, הם יוכלו לעבוד

מיקי לוי:  זה הכול

מיקי לוי:  מדובר ב-99

מיקי לוי: 9% נשים

מיקי לוי:  נשים

אליהו (אלי) רביבו: מה עם ה-20,000 הנוספים?     

מיקי לוי: תשאל אצלך

מיקי לוי:  אני לא מתעסק בשוהים בלתי חוקיים, לא בזה עסקינן

מיקי לוי:  בשוהים בלתי חוקיים תדון בוועדה שלך ואם נצטרך לבוא אנחנו להתארח אצלך – נבוא ונתארח, אם תהיה תרומה כזו או אחרת לטובת העניין

מיקי לוי:  אנחנו מדברים כרגע – יש את כול אלה שהגיעו ממדינות אפריקה וטענו לפליטי מלחמה, יש פסיקות של בתי המשפט לעניין הזה, יש קביעה של המדינה על זה

מיקי לוי:  באריתריאה עדין יש מלחמה - -     

קריאה: אין מלחמה

מיקי לוי: אין

מיקי לוי:  בית המשפט קבע שנגמר הנושא הזה של הטענה שהם ברחו מציפורניה של מלחמה

מיקי לוי:  יותר מכך, הטיעון של "אני ברחתי כי אני לא רוצה להתגייס" – גם זה לא עמד בבית המשפט העליון

מיקי לוי:  ולכן, זה יותר קל לוועדה שלך

מיקי לוי:  אני ריכזתי היום את העניין כדי לנסות להביא לידי ביטוי את הלב היהודי, בסדר? אין לי הגדרה אחרת

אליהו (אלי) רביבו: האם אדוני שואף בהמשך לכך, מכיוון שחלק מה-14,000 הם ילדים, לפחות כשליש, לתת להם גם סעד במשהו?     

אורלי לוינזון-סלע: 3,033

אורלי לוינזון-סלע:  כמעט שליש

אליהו (אלי) רביבו: לתת להם גם אולי סעד חינוכי?     

אורלי לוינזון-סלע: הם חייבים לקבל, הם זכאים דרך אגב ללמוד בבתי ספר וטוב שכך

מיקי לוי: אבל עוד פעם – שקודם המדינה תספק את האישורים שהם יעבדו - -     

אליהו (אלי) רביבו: האם אדוני חושב לבקש לבחון חלופה נוספת להעביר אותם בהסכמה למדינה צד שלישי? 

מיקי לוי: לא

מיקי לוי:  תראה, זה לגלגל את הבעיה לפתחה של מדינה אחרת

מיקי לוי:  אני נושא עיני לסיום המלחמה

מיקי לוי:  לא מדובר במספרים גדולים

מיקי לוי:  אני חושב שהשקעת המדינה בזה שאעביר אותם למדינה אחרת, נשים וילדים ללא פרנסה, הן יכולות להתדרדר למקומות אפלים

מיקי לוי:  שאלוהים יעזור לנו, והמלחמה הזאת תסתיים כי גלי ההדף שלה זה אותה אבן שאתה זורק למרכז אגם והגלים עד שמגיעים לחוף

מיקי לוי:  זה פגיעה בכלכלה העולמית, התבואה נפגעה

מיקי לוי:  40% מתצרוכת עולמית, זה משהו מוטרף

מיקי לוי:  הנושא האנרגטי נפגע, הכול נפגע

מיקי לוי:  העולם הזדעזע מהמלחמה הזאת אבל יום בהיר אחד מלחמות אמורות להסתיים ונקווה שזה יקרה

מיקי לוי:  ולכן עכשיו לרכז מאמץ, לדבר עם מדינה, להעביר – הרי אני לא יכול להעביר לסתם מדינה אם אני לא מקבל את האישור של אותה מדינה

מיקי לוי:      בשלב זה, אני רוצה לגלות את הנשמה היהודית

מיקי לוי:  ניתן להם אשרות שהייה בין ארבעה חודשים לחצי שנה שכול פעם יתחדשו, וניתן להם אישור עבודה כדי שיוכלו להתפרנס

מיקי לוי:  נעשה כאן דיון נוסף בעוד כמה חודשים כדי שיעקוב אחרי זה

מיקי לוי:      בינתיים הושבתי את מבקר המדינה עם משרד הרווחה, עם רשות האוכלוסין ועם משרד המשפטים כדי שינסו לגבש איזה שהוא משהו כי כול אחד מושך לכיוון שלו

מיקי לוי:       תודה, חבר הכנסת רביבו

מיקי לוי:  מי רצה לדבר?     

הילה טנא-גלעד: סליחה אדוני, אני ממשרד המשפטים, ממחלקת ייעוץ וחקיקה למשפט בינלאומי, לגבי הנושא של אחת ההערות של דוח המבקר היה באמת לגבי הסכמי פטור מאשרות

הילה טנא-גלעד:  כאן אנחנו אימצנו את ההמלצה ובאמת הוקם צוות ייעודי לנושא של בחינת הסכמי פטור מאשרות

הילה טנא-גלעד:  הצוות התכנס כבר מספר פעמים יחד עם כול הגורמים כאן כדי לבחון את הדברים ולראות שאנחנו עם האצבע על הדופק לגבי המדינות

הילה טנא-גלעד:  אנחנו בוחנים את אישורי הסירוב, הגשת בקשות מקלט, הישארות מעבר לאשרות, כדי להבין גם את המצב לאשורו מבחינת המדינות שכבר חתומות על הסכמים וגם להבין איפה פנינו הלאה, ואנחנו מבצעים אחרי זה מעקב שוטף גם עם גורמי המשטרה וגם עם משרד ראש הממשלה כדי להבין את המצב

מיקי לוי: תודה על ההערה החשובה

מיקי לוי:  מה תאריך היעד?     

הילה טנא-גלעד: הצוות הזה שולב להחלטת הממשלה בנושא מאבק בסחר בבני אדם, 1862

הילה טנא-גלעד:  הנקודה הבאה שנדווח לצוות היא בספטמבר 2023, אנחנו צריכים לדווח לוועדת המנכ"לים לגבי ההתקדמות והעשייה - -     

מיקי לוי: ארשום את זה אצלי לתיק תזכורת, ככה חינכו אותי

מיקי לוי:      יש עוד מישהו שפספסתי? אני רוצה מאוד להודות לכם

מיקי לוי:  תם ולא נשלם

מיקי לוי:  יש כאן הרבה פרצות, יש כאן הרבה חיבורים, יש כאן הרבה מאוד תיאומים ואנחנו ננסה לתכלל את זה עם הישיבה שביקשתי מכם לעשות יחד, ואם יהיה צורך תגידו לי ואעשה דיון מעקב נוסף

מיקי לוי:  אנחנו נוציא את המכתב שניתן לוועדה לשר הפנים בבקשה לנסות ולהאריך את זה לא כפי שנהוג באירופה, אני לא עומד בזה, שנה עד שלוש שנים אבל אני כן יכול לעמוד בין ארבעה חודשים לשישה חודשים

מיקי לוי:  זה ייתן איזה שהוא ביטחון לאותם שוהים וגם ייתן להם גם אפשרות לצבור קצת כסף ולעודד אותם בסיום הדרך לחזור חזרה לארצם

מיקי לוי:       אני רוצה להודות לכולם על הדיון המאוד-מאוד חשוב הזה

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה לך, אדוני

מיקי לוי: תודה רבה, חבר הכנסת רביבו

מיקי לוי:      תודה רבה

מיקי לוי:  הישיבה נעולה