ועדת המשנה למשאבי אנוש בצה"ל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-03-13 00:00

אורנה ברביבאי: 	שוב בוקר טוב

אורנה ברביבאי:  אנחנו אחרי שעה ורבע של הצגת דיון סגור בנושא הערכת מצב משאבי אנוש בצה"ל

אורנה ברביבאי:  הצבא התבקש להציג חלק שהוא ביקש להציג באופן סגור על מגמות כוח אדם והמורכבויות, ועכשיו פתחנו את זה לדיון עד השעה 12:00, שבו צה"ל, בעיקר אגף כוח אדם ונציגיו השונים, יציגו את הערכת המצב, את המשמעויות ואת ההשלכות שלהן בהתייחס למצב הקיים וגם בהתבוננות קדימה

אורנה ברביבאי:  אני מבינה שאתם הולכים להציג את ההקשרים של חובה, מלש"בים כמובן, קבע ומילואים

מאיר כהן: אני רוצה לשאול שאלה

מאיר כהן:  בסוף השיח הרגשתי מהומה על מאומה

מאיר כהן:  אתם מדברים, מדברים, מדברים - - -     

אורנה ברביבאי: בקבע, אתה אומר

מאיר כהן: כן, בקבע

מאיר כהן:  בסוף, מתוך 40,000 חסרים לכם 350

תא"ל יוסי מצליח: זה לא מדויק

מאיר כהן: זה מה שאמרתם

תא"ל יוסי מצליח: נכון

תא"ל יוסי מצליח:  לא, לשאלה של מצבה ממוצעת, אז באמת במצבה הממוצעת אתה צודק

תא"ל יוסי מצליח:  כמו שאמרה פה יושבת-ראש הוועדה, הסיפור הוא לא השורות המלאות

תא"ל יוסי מצליח:  הסיפור הוא התחלופה שהוצגה פה במהירות כזאת, שלא משאירה לנו מרחב מיון איכותי מספיק

תא"ל יוסי מצליח:  לכאורה, באשליה שהוצגה פה קודם – אשליית הסרנים קראתי לה – זה נראה כאילו הכול מלא, אבל רגע, 1,200 חסרים יותר באזור הזה ועודף במקום אחר

תא"ל יוסי מצליח:  זה מוביל אותך לקושי במרחב מיון

תא"ל יוסי מצליח:       תוסיף לזה גם רבי-סרנים, שלאורך הזמן הם צעירים יותר כי יש לך בעיית תחלופה אז אתה מקדם אותם מוקדם יותר, אתה מאבד ניסיון ומקצועיות גם נוכח סוגיות שראינו קודם, לכן אתה מסתכל והשורות מלאות

תא"ל יוסי מצליח:  השאלה היא האם הם בטובים ביותר שיכולנו למלא ובאיכותיים ביותר

מאיר כהן: אני אשאל את השאלה אחרת

מאיר כהן:  נניח יבוא משרד האוצר ויגיד, אוקיי, אנחנו משפרים את השכר ונותנים לכם עוד 350 תקנים שחסרים

מאיר כהן:  האם אתה יכול להגיד בוודאות או בחצי ודאות שבתוך הצבא, בשיח שלכם בתוך הצבא, אתם יודעים לבנות את המודלים הנכונים ואתם יודעים לספר את הנרטיב הערכי כדי שאנשים יישארו?      כלומר, אני לא בטוח שעם הבעיה הזאת אתם צריכים לבוא לאזרחות ולהגיד, חבר'ה, אנחנו בבעיה שהיא בידכם

מאיר כהן:  אולי הבעיה נמצאת אצלכם? אולי משהו קורה בצה"ל בזה שאנחנו לא מצליחים לשכנע חיילים להישאר? כי אתם אלה שחתמתם על הסכם 2016, אתם אלה שבאים כל שנה ומבקשים, ואתה יודע, נושאי ביטחון די מכופפים אותנו

מאיר כהן:  אני לא ראיתי פעם אחת שהגיעו אנשי הצבא וצעקו על משהו ואנחנו אמרנו להם לא, כי בצדק, בצדק, אנחנו לא צריכים להיות המתנגדים שלכם, אנחנו צריכים להיות אלה שנותנים לכם את הרוח הגבית

מאיר כהן:       השאלה האם בכל התמונה הזאת לא יושבים אנשי כוח אדם עם הרמטכ"ל ואומרים, בואו נחשוב מחוץ לקופסה, יש לנו את הכלים, יש לנו את התקציב, אנחנו הסכמנו עליו, עכשיו מה אנחנו עושים בתוך תוכנו

תא"ל יוסי מצליח: אני חושב שעניתי על זה קודם ואני אחזור שוב

תא"ל יוסי מצליח:  הדבר הזה לא מתחיל רק בקבע, זה מתחיל כבר בעולם החובה, זה הוצג פה על ידי רח"ט תומכ"א

מאיר כהן: כן, ודאי

תא"ל יוסי מצליח: הסיפור של המלחמה על הנרטיב בצבא ומה אנחנו עושים כדי לשפר את המוטיבציה בערוצים השונים או במערכים השונים ואיך אנחנו משקפים את זה החוצה

תא"ל יוסי מצליח:  האם עכשיו כשאנחנו מדברים על המילה משמעות או על המילה ערכים – השאלה הזאת שנשאלת כל הזמן על ידי המלש"בים מה יוצא להם מזה שהם ילכו לתפקיד הזה והזה, כשבמשולש כל הזמן זה הצרכים של הצבא אל מול ניצול הכישורים של מה עומד להם ביד ואל הרצונות שלו, כשהרצונות תופסים מקום יותר רחב בשנים האחרונות וזה דורש אותנו לעשות התאמות, אז אנחנו מוצאים את עצמנו כל הזמן מאותגרים, לא רק בחובה, בואכה אל עולם הקבע, ובעולם הקבע אנחנו כל הזמן בוחנים את עצמנו, לא לשקוט על השמרים במודלים קבועים או מיושנים

תא"ל יוסי מצליח:       תוסיף לכך השפעות חיצוניות, עולם תעסוקה שמשתגע, דור שפתאום עכשיו יש פה כל מיני תופעות שלא הכרנו – עזוב רק את העזיבה הגדולה – הרצון של לשבת בבית ואפילו לא לעבוד, הרצון של להחליף עבודות כל שנתיים

תא"ל יוסי מצליח:  אל מול הדבר הזה אתה לא יכול לבוא ולתת כל הזמן את אותן מנטרות שהיינו אומרים

אורנה ברביבאי: יוסי, בעברית פשוטה, האם אתה אומר לנו שמערך הקבע בצה"ל הרבה יותר מאותגר, והיום, במודל הקבע כפי שהוא קיים, צה"ל מתקשה להשאיר אנשים איכותיים בתפקידי ליבה משמעותיים? תגיד את זה, כן או לא

אורנה ברביבאי:  מעבר לעניין שאתה אומר, יש לי את ההוכחה בכמות של מאות שחסרים, האם אתה אומר לחברה הישראלית: צה"ל כפי שהוא מכיר אותו, הוא לא אותו דבר בשנת 2023 בהיבט של מוטיבציה לשירות והנכונות להשאיר את האנשים הטובים ביותר בקבע, כן או לא?     

תא"ל יוסי מצליח: אני אומר שוב, אתגר השארת האנשים הטובים הולך ונהיה קשה יותר

אורנה ברביבאי: אוקיי

אורנה ברביבאי:  זה אמירה שנכון להגיד

תא"ל יוסי מצליח: הוא תמיד היה משמעותי והוא תמיד היה מאתגר

תא"ל יוסי מצליח:  אני חושב שהוא קשה יותר, אבל לאו דווקא רק בגלל מסגרת או כללי המשחק בתוך הצבא

אורנה ברביבאי: ברור

תא"ל יוסי מצליח: השפעות חיצוניות, כללי משחק בתוך הצבא, מוטיבים של האנשים – מה דוחף ומה מוציא אותם, השפעות שונות שמשפיעות עליהם, אבל זה מתחיל מהחובה ורץ

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו כצבא, גם אם תיתן לי 350 תקנים, זה לא יפתור את כל הבעיות

תא"ל יוסי מצליח:  כסף לא פותר הכול, תמיד

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו צריכים יותר גמישות, חד-משמעי

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו צריכים גם לעשות כמה שינויים

תא"ל יוסי מצליח:       יש דברים שלא השתנו

תא"ל יוסי מצליח:  הצורך המבצעי שתמיד יעמוד למעלה וידרוש ממשרתינו לשרת 24/7, no matter what, ויקראו לו גם ביום שישי בלילה מארוחת שישי ויקפיצו אותו כי צריך, הוא משמעותי

תא"ל יוסי מצליח:  לא תמיד זה פוגש אנשים שמוכנים להגיע לשם, ועכשיו זה משתנה ועם השפעת המשפחה, בת הזוג גם, לאו דווקא האישה

אורנה ברביבאי: ובן הזוג, גם אפשר

תא"ל יוסי מצליח: בת או בן הזוג

תא"ל יוסי מצליח:  צודקת

מאיר כהן: תשקיעו בהם

מאיר כהן:  אני יודע שאתם משקיעים בהם, אבל תשקיעו באמת

תא"ל יוסי מצליח: משקיעים, נכון

אורנה ברביבאי: ודמני, אתה רוצה להתחיל? קדימה

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: מיצוי מיטבי של ההון האנושי – מערך הלחימה)

תא"ל אמיר ודמני:  בהמשך למה שראינו קודם, בהיבט של איוש הצבא, במערך הלחימה האיוש שלו מאוד משמעותי, בעיקר בעקבות העבודה המשמעותית של הגדוד כאתרוג, והפערים שלו בעיקר נמצאים בעולמות נהיגה וטכני, בתוך העולם הקדמי

תא"ל אמיר ודמני:       אני רוצה להמשיך לדבר יותר לכיוון של מיצוי ההון האנושי ופה צריך להגיד שאנחנו עשינו שינוי שבמשך שנים ארוכות לא קרה בצה"ל, אני חושב למן הקמתו, וזה שינוי של כל תפיסת המיון לצה"ל

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: הרחבת כלי המיון)

תא"ל אמיר ודמני:  בראשית הצירים של השינוי הזה עומד הרעיון שאנחנו בוחנים את הפרט מזוויות רבות ומגוונות יותר, והכישורים שאנחנו מסתכלים עליהם הם כישורים ב-360 מעלות

אורנה ברביבאי: גברים-נשים?     

תא"ל אמיר ודמני: גברים-נשים

תא"ל אמיר ודמני:  היום, חשוב לי לומר, יש השוואה מלאה בשיטות המיון של גברים ונשים, והשינוי האחרון שאנחנו עוד נממש אותו ממש בחודשים הקרובים זה שינוי גם של הריאיון בצו ראשון, שהוא יהיה ריאיון מודולרי מה שנקרא, כלומר הוא לא ייקח כהנחת עבודה שגברים – הכיוון המרכזי של הריאיון זה לבדוק את המוטיבציה ללחימה ונשים לשירות משמעותי – אלא ייבחנו כלל הדברים, ויהיו ההשלכות הרלוונטיות אל מול השיבוץ

אורנה ברביבאי: אתה אומר שלא תהיה הבחנה מגדרית במיון?     

תא"ל אמיר ודמני: אין היום כבר, אין

תא"ל אמיר ודמני:  להיפך

תא"ל אמיר ודמני:  הפער שהיה, שבגברים לא היה 100, עכשיו יש גם 100 לגברים

תא"ל אמיר ודמני:  אבל מה שחשוב להגיד פה, שבעצם היכולת הזאת להסתכל על האדם ב-360 מעלות מזוויות שונות מיתרגם גם ליכולת טכנולוגית מאוד גבוהה, הוא בעצם יוצר נקרא לו מערבל שיבוץ שהוא מאוד מדויק, שיודע להתאים את האנשים לתפקידים הכי מדויקים שלהם

תא"ל אמיר ודמני:       מה שיוצא כאן מעבר לזה זה יכולת למצות את הפוטנציאל בצורה הרבה יותר טובה כי אם בעבר הכישורים הקוגניטיביים היו הכישורים הבלעדיים כמעט שהובילו את השיבוץ, כאן יש גם שיקולים של יכולות תפקודיות ויכולות אחרות – הסתגלותיות, ביצועיות, בין-אישיות – והדבר הזה הוא גם פונקציה של הרחבת כלי המיון

אורנה ברביבאי: וזה אתה אומר, עוזר לך לדייק יותר את ההתאמה בין צורכי הצבא להתאמת החייל

אורנה ברביבאי:  זה לא סוד שזה עלה בהקשרים של קב"א, שקבוצת האיכות מונעת בעצם מאוכלוסיות מסוימות שיש להן יכולות אולי אחרות ולא מגיעות

אורנה ברביבאי:  האם אתה אומר לי ששינוי שיטת המיון או הרחבת כלי המיון מאפשרים ליותר אוכלוסיות להיות מונגשות ליותר תפקידים?     

תא"ל אמיר ודמני: חד-משמעית כן

תא"ל אמיר ודמני:  בעצם, מה שהשיטה הזאת יוצרת זה אנשים שלצורך העניין לפי הנתונים של העבר היו נמצאים נקרא לזה במקום פחות גבוה מבחינת מדרג השיבוץ – אני חס וחלילה לא מחלק לאנשים ציונים – אגיד בהערת סוגריים שהשיטה הזאת בעצם אומרת שבכל בן אדם יש פוטנציאל, החוכמה זה למצוא את הפוטנציאל הזה ולהביא אותו לידי ביטוי

אורנה ברביבאי: הרלוונטי

תא"ל אמיר ודמני: מה שקורה עכשיו זה שאם יש לך כישורים ביצועיים או כישורים הדרכתיים או כישורים פיקודיים, באיזשהו מקום זה מקפיץ אותך בתוך המשוואה הזאת בגלל שאתה יודע באמת לקחת את זה גם לתוך התפקידים הרלוונטיים האלה

תא"ל אמיר ודמני:       בעצם יש פה משהו שאם אני מחבר אותו גם להנגשה של המיונים – צריך להגיד שהיום שני-שלישים מהמיונים הם מקוונים – ואם זה מתחבר לזה שהיום חלק ניכר מהמיונים מתבצע שלא כבעבר גם בדרום, בצפון, בירושלים - -     

אורנה ברביבאי: פיזית

תא"ל אמיר ודמני: פיזית

תא"ל אמיר ודמני:  - - ואם ניקח בחשבון שיש פה מעורבות של בתי הספר ויש פה מעורבות של מה שהתיכון אומר, וכו', אז אתם מקבלים תוצאה שהיא שונה

תא"ל אמיר ודמני:       תוסיפו לזה גם מנגנונים מאוד מאוד אקטיביים שלנו כדי לחזק אוכלוסיות שאנחנו רוצים לראות אותן יותר במקומות שמובילים גם לשירות משמעותי, כלומר אנחנו בסוף שמים לעצמנו מדדים ויעדים לכניסה של אוכלוסיות ייחודיות, גם לימי סיירות, שבסופו של דבר מביאות ליחידות איכותיות וגם ליעדי איתור ואנחנו רואים פה שינויים דרמטיים

אורנה ברביבאי: בוא נתקדם, ודמני

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: מיצוי מקורות – דוג' לגלגולו של שנתון)

תא"ל אמיר ודמני:  כשאנחנו מסתכלים על העולם של צה"ל אנחנו מדברים על כ-56% גברים ו-44% נשים

תא"ל אמיר ודמני:  ניכנס שנייה לנשים בכוונה – גם זה שבוע האישה הבין-לאומי אבל אני חושב שלצבא יש הישגים משמעותיים בעולמות של שילוב נשים

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: שילוב נשים בלחימה)

תא"ל אמיר ודמני:  אחד הדברים הכי משמעותיים זה היקף הנשים בלחימה

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד שהמספר פה עלה ב-180% ואנחנו מדברים על למעלה מ-7,000 לוחמות, ביחס לשנת 2014 – 2,300, אם רוצים להיות מדויקים, וצריך לומר שהשילוב הזה נמצא במגמת עלייה מתמדת

תא"ל אמיר ודמני:  זאת אומרת, אם מישהו חשב לפני שלוש, ארבע שנים, שיש פה איזו תקרת זכוכית, אז זה לא נכון, ואנחנו רואים שילוב שלהן בתמהילים יותר משמעותיים בהרבה מאוד יחידות

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד שממש השבוע – נדמה לי בעוד יומיים – יתגייסו נשים לראשונה ליחידת יהלום

תא"ל אמיר ודמני:  אם אני זוכר נכון זה קורה ב-16 בחודש

אורנה ברביבאי: שהמאפיינים של המשימה שלהן יהיו זהים?     

תא"ל אמיר ודמני: המאפיינים של המשימה שלהן יהיו מאפיינים שהם רלוונטיים לגזרות מסוימות

תא"ל אמיר ודמני:  לא לכלל הגזרות אבל לגזרות מאוד משמעותיות

אורנה ברביבאי: והן יעשו את ההכשרה עם גברים?     

תא"ל אמיר ודמני: הם עושים את ההכשרה בתוך בסיס של בהל"ץ והם עושים את זה לפי פקודת השירות המשותף, קרי במסגרת פלוגתית

אורנה ברביבאי: ואז ההשפעה כמו בשריון תהיה למול גזרות מסוימות

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: צמצום הפקידות; נשים בטכנולוגיה)

תא"ל אמיר ודמני:  הן בעיקר יכוונו לזירה של פקמ"ז ויש שם לא מעט אתגרים כפי שכולנו חווים בחודשים האחרונים

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד שהעניין הזה של נשים גם רלוונטי במערכים הטכנולוגיים

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו רואים שינוי מאוד משמעותי גם בעולמות המחשוב

תא"ל אמיר ודמני:  אתם יכולים להתרשם מהמספרים בעולמות הסייבר, בעולמות המגן בסייבר, בעולמות ההתראה זה גבוה כבר לא מעט שנים, וצריך להגיד שהרעיון בכלל הבסיסי גם הוא צמצום מסיבי של היקף הנשים בתפקידי פקידות ומנהלה

תא"ל אמיר ודמני:  זה לא קשור רק לנשים, זה קשור גם לגברים, אמרתי את זה בחלק הקודם

תא"ל אמיר ודמני:  הרעיון הוא להביא למיצוי הרבה יותר גבוה

תא"ל אמיר ודמני:      זה לא שאין לנו עוד מה לעשות

תא"ל אמיר ודמני:  נדבר על זה בהמשך, אני מסתכל על נשים בעתודה, הנדסות – 23%, 24%, זה לא מספיק

תא"ל אמיר ודמני:  דרך אגב ברפואה יותר מגברים

אורנה ברביבאי: שמתחיל קודם, בלימודי מדעים

תא"ל אמיר ודמני: זה מעניין

תא"ל אמיר ודמני:  ברפואה יש יותר מגברים, בהנדסות יש פחות–  תיכף אני אדבר על זה, מה אנחנו עושים בהקשר הזה

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: התפלגות שיבוץ גברים כשירי לחימה בעלי נתוני ליבה)

תא"ל אמיר ודמני:  דיברנו קודם על הנושא של האיכות

תא"ל אמיר ודמני:  חשוב לי שתדעו שמתוך כשירי הלחימה באיכויות הגבוהות, למעלה מ-80% הולכים ליעדים יבשתיים, ליחידות יבשתיות

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: התפלגות שיבוץ גברים בעלי מדד פי 4+5 בלבד)

תא"ל אמיר ודמני:  אפרופו דאטה סיינס ויכולות, יש נתון שאנחנו עשינו אותו ביכולות של אנליטיקה שהוא חוזה התאמה לתפקידי מ"פ ומעלה

אורנה ברביבאי: מי שנכנס להיות לוחם בכניסה לשירות בצבא, מה היכולת שלו להגיע לתפקידי פיקוד

תא"ל אמיר ודמני: אני יכול לחזות את זה, כן

תא"ל אמיר ודמני:  ודרך אגב, יש פה קורלציה טובה, זה נקרא מדד פיקוד יבשתי ובתוך מדד פיקוד יבשתי, למעלה מ-88% הולכים לתוך מערך הלחימה

תא"ל אמיר ודמני:  חשוב לי להדגיש בהקשר הזה כי יש הרבה דברים שאומרים כל מיני אנשים

אורנה ברביבאי: אני רוצה לשאול את השאלה בצורה פשוטה יותר

אורנה ברביבאי:  כשמסתכלים על הצרכים בלחימה למול הצרכים הטכנולוגיים, ולא מעט מזה נאמר כלפי צה"ל שכאילו יש הסטה משמעותית לכיוון הטכנולוגי על חשבון הלחימה

אורנה ברביבאי:  אתה כראש חטיבת כוח אדם אומר: כשאני מסתכל על המקרו, מעל 80% מהכשירים ללחימה הולכים למערכי הלחימה

תא"ל אמיר ודמני: לא, אמרתי יותר אפילו

תא"ל אמיר ודמני:  אמרתי, מעל 80% בעלי האיכויות הגבוהות, מה שנקרא ליבה

תא"ל אמיר ודמני:  וכשדיברתי על פי 4+5 זה עוד יותר מדויק, 88%

אורנה ברביבאי: אוקיי

תא"ל אמיר ודמני: ומה שאני אומר – אני תיכף אדבר על הטכנולוגיה – אני לא חושב שיש דיכוטומיה בין לחימה לטכנולוגיה, וצריך לדבר על זה כי שדה הקרב הופך להיות מאוד טכנולוגיה

אורנה ברביבאי: רווי טכנולוגיה, כן

תא"ל אמיר ודמני: הרגולציה היא מאוד ברורה ואני אומר שמספר האנשים בעלי פרופיל קרבי שמגיעים ליחידות איתור כאלה ואחרות מאוד איכותיות, הוא נמצא במגמת ירידה, ואני יכול להגיד לכם שמכל כשירי הלחימה שהצגתי בשקפים הקודמים בחלק הסגור, סדר גודל של 600 מגיעים לעולמות שהם נקרא לזה מודיעיניים, וגם פה, לאור המדד הזה שהראיתי – זו מדיניות שאושרה על ידי רמטכ"ל – אם הוא ב-4+5, קרי יש לו פוטנציאל פיקוד יבשתי - - -     

אורנה ברביבאי: ניתן לו עדיפות ללחימה

תא"ל אמיר ודמני: בראשית הצירים, בוודאי

אורנה ברביבאי: כי אתה אומר, אני מנבא לו יכולת להיות מפקד לוחם

תא"ל אמיר ודמני: צריך להגיד שמתגייס כזה, ברוב המקרים הוא בעצמו רוצה

תא"ל אמיר ודמני:  אני רק אומר, יש פה רגולציה מאוד מסודרת

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: מדרג השיבוץ לצה"ל)

תא"ל אמיר ודמני:  זה השקף האחרון פה

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו עושים שורה של צעדים להמשיך ולהעמיק את החיזוק של היעדים היבשתיים

תא"ל אמיר ודמני:  המצוינות

אורנה ברביבאי: אבל אתה הולך ומאותגר יותר ויותר, כשהאלטרנטיבה הטכנולוגית, כשצעירים שמתגייסים רוצים להגיע דווקא ליחידות הטכנולוגיות

תא"ל אמיר ודמני: נכון

תא"ל אמיר ודמני:  אני מייד אגיד את זה אבל לא בהכרח שאני מאותגר

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו פותחים משמעותית את הסוגיה הזאת של מחזקים את העולם הטכנולוגי בשלב התיכון, אז מי שהולך ללחימה צובר המון יכולות אחרות ואנחנו פותחים לו תוכניות – תיכף אני אגע בשער לעתיד – שמכוונות אותו לעולם הטכנולוגי

תא"ל אמיר ודמני:       מה שאני רוצה לומר פה, הינה דוגמה – אפרופו מה שדיברנו בחלק הקודם – תוכנית ארז זו תוכנית מצוינות שהמטרה שלה זה להביא לתפקידי מ"פ, תוכנית של 80 חבר'ה שמשלבת לימודים אקדמיים, היא ממש נפתחת עכשיו

אוהד טל: תוך כדי שירות חובה?      

תא"ל אמיר ודמני: כן

תא"ל אמיר ודמני:  הם עושים מסלול עם קבע

תא"ל אמיר ודמני:  זה מסלול של תשע שנים, במסגרתו יש גם לימודים אקדמיים ולבצע שירות עד תפקיד מ"פ, כולל

אורנה ברביבאי: הסבה

תא"ל אמיר ודמני: רק שתבינו את הנתונים

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו מיינו לתוכנית הזאת למעלה מ-2,400 אנשים

אורנה ברביבאי: זאת אומרת, היה לזה ביקוש גדול

תא"ל אמיר ודמני: ואנחנו בסוף נגיע ל-80

תא"ל אמיר ודמני:  אלה 80 אנשים שיוכלו להיות מ"פים

תא"ל אמיר ודמני:  תוסיפו את זה למה שקורה בפנמ"ץ, תוסיפו את זה למה שהצגתי לגבי המכינות הקדם-צבאיות, תוסיפו לזה את מה שאמרתי לגבי שנות שירות

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו מאותגרים אבל אנחנו מכניסים לתוך ראשית הצירים של הקצונה, בדגש על הקצונה היבשתית בצה"ל, איכויות מאוד משמעותיות

תא"ל אמיר ודמני:      אנחנו גם עובדים על זה כדי שזה יהיה, שזה יימשך

תא"ל אמיר ודמני:  אני לא מדבר על זה שאחוז מאוד גבוה מאלה שנושרים מהקורסים של יחידות ההתנדבות – שייטת, טיס וכו' – הם מוצאים את עצמם גם בתוך היבשה ויש פה באמת תהליך שלם

תא"ל אמיר ודמני:  זה היה לגבי נושא המיצוי של האיכותיים

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: פילוח סוציו-אקונומי בחלוקה למערכים – גברים)

תא"ל אמיר ודמני:  אני רוצה להגיד עוד משהו לגבי הסוגיה של הסוציו-אקונומי לפי מערכים

אורנה ברביבאי: תסביר את השקף

תא"ל אמיר ודמני: מה שאנחנו יכולים לראות פה זה את האשכולות הסוציו-אקונומיים מ-1 ל-10, הצבעים מבטאים ערכים

תא"ל אמיר ודמני:  אפשר לראות בחלק הירוק, החלק של הלחימה, שככל שאנחנו דווקא עולים באשכול הסוציו-אקונומי, שיעור ההשתתפות בלחימה עולה

אורנה ברביבאי: ובין החטיבות השונות? הרי יש כל הזמן אמירות שיש חטיבות עם מאפיינים כאלה

ד"ר אסף מלחי: גם השיעור של הטכנולוגי

תא"ל אמיר ודמני: אני אתייחס

תא"ל אמיר ודמני:  תאמין לי, על הטכנולוגי שמתי פרק, אני אסביר הכול

תא"ל אמיר ודמני:  מי שמתעסק בטכנולוגיה לפריפריה זה קודם כול צבא הגנה לישראל, אבל אני רגע רוצה להגיד משהו - -     

אורנה ברביבאי: תמשיך עם הקו של הלחימה

תא"ל אמיר ודמני: 	- - על הסיפור של הלחימה

תא"ל אמיר ודמני:  שאלת שאלה מאוד נכונה

אורנה ברביבאי: אתה מנסה להתמודד עם הטענה שיש חטיבות מסוימות שמקבלות מראש מצב סוציו-אקונומי ונתונים בבסיס יותר נמוכים

אורנה ברביבאי:  על זה אתה עונה

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: שיבוץ – איזונים בין היעדים)

תא"ל אמיר ודמני:  אז אני אומר ותיכף אני אחזור לשקף הזה כי יש בו כן אתגר שאפשר לראות אותו

תא"ל אמיר ודמני:  אני מדבר בלחימה

תא"ל אמיר ודמני:  זה מה שנקרא שיבוץ של השנתיים האחרונות במיטב

תא"ל אמיר ודמני:  זה מערבל מאוד מתוחכם שמתחבר לנתונים שאמרתי קודם – יש לנו הרבה מאוד נתונים

תא"ל אמיר ודמני:      מה שאתם יכולים לראות פה בצורה מאוד פשוטה, יש פה את הקו של הדפ"ר 70, זה הקו השחור שחותך, אתם יכולים לראות שהוא יחסית מאוד מאוזן, ויש פה את החלוקה של האיכויות השונות כמו שהן באות לידי ביטוי במה שהסברתי

תא"ל אמיר ודמני:  לדוגמה: שנות שירות, מכינות, פי 4, פי 5, אלה מדדים של פיקוד יבשתי, צד"כ גבוה, חלוקה בין סוציו-אקונומי גבוה, סוציו-אקונומי נמוך

תא"ל אמיר ודמני:  שורה תחתונה, היעדים הם מאוזנים

אורנה ברביבאי: אין חטיבה אחת שמתועדפת או מופלית על פני חטיבה אחרת

אורנה ברביבאי:  יש הרבה מיתוסים

תא"ל אמיר ודמני: לא רק שאין

תא"ל אמיר ודמני:  חטיבות, הן מקבלות את אותו סד"כ מבחינת החלוקה הפנימית ואנחנו מאוד מאוד מקפידים על זה

אורנה ברביבאי: זאת אומרת – אני מסבירה את זה כי יש לא מעט אזרחים שמדברים על זה – הגורם המשבץ בצה"ל, כשהוא משבץ לחטיבה מסוימת או למסלול מסוים, הוא לוקח בחשבון את כלל הפרמטרים שדיברת עליהם

תא"ל אמיר ודמני: חד-משמעית

אורנה ברביבאי: לא רק נתוני איכות, קב"א, דפ"ר, אלא גם היבטים סוציו-אקונומיים והקשרים אחרים כדי לייצר איזון בין כלל החטיבות בצה"ל על מנת לוודא שהאיכות היא שווה

אורנה ברביבאי:  זה מה שאתה אומר

תא"ל אמיר ודמני: אני אומר ממש כך

תא"ל אמיר ודמני:  אני אומר שאנחנו רואים בכל היחידות את כולם

אוהד טל: כרגע אנחנו מדברים על הגדודים

אוהד טל:  נכון?     

תא"ל אמיר ודמני: אני מדבר עכשיו על הגדודים

תא"ל אמיר ודמני:  דיברתי על הלחימה

אורנה ברביבאי: יש הרי טיעון שיש חטיבה כזאת שמקבלת יותר, חטיבה פחות

תא"ל אמיר ודמני: התמונה של הלחימה, היא משקפת את התמונה של ההתפלגות הסוציו-אקונומית של מדינת ישראל ואפילו באיזשהו מקום יש קצת יותר ביחס לגודל, ככל שאנחנו עולים במדרג הסוציו-אקונומי

אוהד טל: זה משהו שהשתנה? מה שאתה אומר פה הוא דוגמה שהסוציו-אקונומי הגבוה מגיע לתפקידי לחימה, זה דבר שהשתנה?     

תא"ל אמיר ודמני: אני חושב דרך אגב שזה לא משהו שהשתנה

תא"ל אמיר ודמני:  מה שהשתנה זה השיטה של השיבוץ והאיזון בין היעדים השונים

אוהד טל: הבנתי

תא"ל אמיר ודמני: אני מדבר אתכם כבר לפחות על שנתיים כאלה – לא רוצה להגיד שזה שנתיים, זה יותר – אבל שזה עובד בשיטה הזאת, ואני רוצה לומר שזה מאוד חשוב לנו כי אנחנו רואים את עצמנו כמקום שבו כולם פוגשים את כולם וזה הכוח שלנו ואת זה אנחנו משמרים

אוהד טל: יפה

תא"ל אמיר ודמני: 	מאוד חשוב היה לי להגיד את זה כי נאמרו כל מיני אמירות אחרות

אורנה ברביבאי: נכון

אורנה ברביבאי:  בעיקר אמירות פופוליסטיות

תא"ל אמיר ודמני: זה אני לא יכול להגיד

אורנה ברביבאי: לכן היה חשוב שתאמר את זה כדי שזה יהיה ברור לכול

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: הפער של הטכנולוגי)

תא"ל אמיר ודמני:  מה שכן אפשר לראות פה, וזה עכשיו יחבר אותי בקשר ישיר להמשך זה הסיפור של הפער, שככל שאנחנו עולים באשכול הסוציו-אקונומי אנחנו רואים פחות טכנולוגי

תא"ל אמיר ודמני:  זה גם  מופיע פה ומייד אני אתייחס לעניין הזה ומה אנחנו עושים בהקשר הזה

אורנה ברביבאי: אתה צריך לנהל את הזמן שלך גם בהקשרים של קבע ומילואים כדי שנכסה את כולם

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: קצונה לחימה – מיצוי איכויות; ליבות בקק"צ לחימה 2022-2021)

תא"ל אמיר ודמני:  מה שאפשר לראות כאן – זה מתחבר לסוגיה הקודמת שדיברנו עליה – אנחנו מדברים על פרמטר של כ-70% ליבה ביציאה לקורס קצינים

אורנה ברביבאי: איך החלוקה גברים-נשים בקצונה אם מסתכלים מקרו?      

תא"ל אמיר ודמני: אני לא זוכר בעל-פה לגמרי, אבל אני חושב שיש משהו כמו 52%-48% לטובת הגברים

תא"ל יוסי מצליח: אני אציג את זה בעולם הקבע, אבל בתחילת הדרך בסיום בה"ד 1 זה חצי-חצי

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: כיווני פעולה)

תא"ל אמיר ודמני:  אני רוצה לדבר על כמה כיווני פעולה אבל אני מעדיף אם אפשר לעבור לטכנולוגיה כי נשאלו על זה שאלות ואחרי זה כן הייתי רוצה להגיד משהו על המודל הרשותי ושער לעתיד, ובזה אני אסיים

אורנה ברביבאי: אני חושבת שאתה כן צריך להגיד משהו על המוטיבציה לשירות בחובה ואז שנוכל לעבור הלאה כי יש לזה משמעויות בהקשרים של לאן אתם רוצים לקחת את מערך החובה בהיבטים של הוקרה, תגמול

אורנה ברביבאי:  תסמן את המגמות שחשוב לך

תא"ל אמיר ודמני: אני אגיד ככה – הצגתי את זה קודם – המוטיבציה ללחימה היא מוטיבציה יציבה, אפשר לומר שהיא גם מוטיבציה בשיעור טוב

תא"ל אמיר ודמני:  היא נותנת לנו מענה כדי לעמוד ביעדי הגיוס שלנו ואפילו להרחיב את היקף הלחימה כפי שהצגתי קודם

תא"ל אמיר ודמני:  היא נותנת לנו לצורך העניין יכולת להגדיל אפילו את היקף האיכויות כפי שהצגתי עכשיו בתוך מערך הלחימה

אורנה ברביבאי: במקסום של הפוטנציאל

תא"ל אמיר ודמני: יחד עם זאת, בהסתכלות ארוכת טווח כשאנחנו מסתכלים על הנתונים של מגמות ההשתתפות שנמצאות בירידה וסוגיית הכשירים לשירות קרבי שנמצאת בירידה בשנים האחרונות, זה מחייב אותנו יחד עם כלל הגורמים הרלוונטיים במדינת ישראל, לעשות מאמץ מאוד גדול כדי לחדד את הצורך בשירות קרבי בראש הצירים, וכמובן גם בשירות משמעותי למי שזה רלוונטי, אבל קודם כול בשירות קרבי לכל מי שהוא מתאים לשירות קרבי

אוהד טל: מה זה אומר? מה תוכנית העבודה כדי באמת לייצר את זה?     

תא"ל אמיר ודמני: תוכנית העבודה היא שינוי מאוד משמעותי בשני דברים: אחד, בעולם המיון שהתייחסתי אליו, ושתיים, במה שאמרתי קודם שקוראים לו המודל הרשותי

תא"ל אמיר ודמני:       המודל הרשותי, זה אומר שינוי משמעותי בכל מה שקשור למודל ההכנה לצה"ל

תא"ל אמיר ודמני:  כשאני מדבר על השינוי הזה, אני מדבר על זה שהצבא בשנה וחצי, שנתיים האחרונות, נערך אחרת מול הרשויות המקומיות באופן שבעצם בנינו מערכת שלמה שאמרתי קודם, היא כמו מודל החטמ"ר, יש פה פיקוד ושליטה, שבעצם מלשכת הגיוס יש מ"פים שאחראים על X רשויות, מתחתם מ"מים, מש"קים, שפועלים בתוך בתי ספר, מה שנקרא מש"קי קהילה, ומערכת תומכת שמביאה גם את האנשים לתוך לשכות הגיוס כגוף בית-ספרי, מערכת שעושה פעילות לטפל בבעיות הת"ש עוד לפני בכלל שמתגייסים, ת"ש בשלב המלש"ב, מערכת שלמה אבל בעיקר מערכת שמביאה את התהליכים של מה קורה בצה"ל, לעשות את תיאום הציפיות, מדברת על ערך השירות הקרבי, מדברת על שירות משמעותי כבר בכיתות י"א, י"ב, עם יכולת השפעה למנהלי בתי הספר, עם יכולת השפעה לרשויות, עם גורמים שעובדים באופן צמוד עם השלטון המקומי ועם מערכת החינוך באופן מלא

תא"ל אמיר ודמני:       יש פה נתונים שמראים שהדברים האלה, יש להם השפעה מאוד משמעותית

תא"ל אמיר ודמני:  יש להם השפעה על שיתוף הפעולה של המלש"ב, על הגעה למיונים, על מיצוי פוטנציאל, על תהליכים של הגעה גבוהה יותר לימי סיירות שמובילים בסופו של דבר ליעדי לחימה איכותיים וליעדי איתור, ועוד תהליכים אחרים שבסופו של דבר הם שינוי מאוד משמעותי

תא"ל אמיר ודמני:       המודל התחיל לפעול בבאר שבע בראשית הצירים, בכוונה, לאחר מכן בלשכת גיוס טבריה וכל המרחב, לאחר מכן בלשכת גיוס חיפה, וממש בימים אלה מתחיל לעבוד גם בתל השומר, בגזרת המרכז, ממשיך עם ירושלים ומסיים את כלל מדינת ישראל

אוהד טל: זה מרחבי

תא"ל אמיר ודמני: מרחבי, בדיוק

תא"ל אמיר ודמני:  ההסתכלות היא מרחבית

אוהד טל: יש מקומות שלא משתפים פעולה?     

תא"ל אמיר ודמני: אין לנו כמעט מקומות כאלה

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד ששיתוף הפעולה הוא אדיר

תא"ל אמיר ודמני:  יש פה אחדות מטרה

אוהד טל: יפה

תא"ל אמיר ודמני: וזה דרך אגב הסיכוי היחיד להוביל כזה דבר, אי אפשר להוביל את זה רק כשצבא מחליט

תא"ל אמיר ודמני:  וכמו שאמרתי, עד סוף 2023 כלל הרשויות – אפילו יותר מהר מזה – כבר בתוך התהליך הזה

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: טכנולוגיה; השתנות שדה הקרב)

תא"ל אמיר ודמני:  לגבי הנושא של הטכנולוגיה, יש שינוי מאוד גדול בצרכים הטכנולוגיים של צה"ל

תא"ל אמיר ודמני:  זה לא סוד שהם נובעים מהשתנות של שדה הקרב והצורך להפעיל יכולות טכנולוגיות בצורה יותר משמעותית

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: הנבטת כ"א טכנולוגי)

תא"ל אמיר ודמני:  כדי לעמוד בדבר הזה, ביחס לעובדה שאמרתי קודם שבראש הצירים שלנו נמצא מערך הלחימה, אנחנו הבנו שאנחנו צריכים לעשות כמה פעולות כדי להרחיב את הפוטנציאל במקומות שהראיתי גם קודם, השיעור בהם היה נמוך מהחלק היחסי באוכלוסייה

אורנה ברביבאי: פריפריה

תא"ל אמיר ודמני: זה פריפריה ונשים, בשני המקומות האלה

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: ציר הזמן בפיתוח כ"א טכנולוגי)

תא"ל אמיר ודמני:  לכן, יש פה מגוון רחב של תוכניות שהצבא מפעיל יחד עם גורמים נוספים בתיאום עם משרד החינוך, בתיאום עם השלטון המקומי, אפרופו מה שאמרתי עכשיו, מחטיבת הביניים, תוכנית שהיא מפורסמת שמובלת על ידי יחידה 8200, על ידי חיל החינוך, שנקראת "גשרים"

תא"ל אמיר ודמני:       אתם רואים את הפרטים שלה פה, זו תוכנית שכבר מגיעה בספטמבר ל-35 רשויות, כולן פריפריאליות, היא תגיע בסופו של דבר ליותר מ-100,000 תלמידים, היא תגיע בקרוב כבר ל-50,000 תלמידים, והתוכנית הזאת, היא חושפת לטכנולוגיה ובעצם מייצרת איזושהי תחושת מסוגלות

תא"ל אמיר ודמני:  ההמשך של התוכנית הזאת הוא בתוכניות מצוינות

אוהד טל: זו תוכנית שהתחילה מתי?     

תא"ל אמיר ודמני: היא התחילה לפני שנה וחצי, היא עובדת בקצב מאוד מהיר

אוהד טל: הצגת את הנתונים לגבי הגדודים בנושא של הסוציו-אקונומי

אוהד טל:  איפה זה עומד ביחידות כאלה, כמו 8200?     

תא"ל אמיר ודמני: מייד אני אציג

תא"ל אמיר ודמני:  אני אומר שהתיכון זה בעצם השלב השני, זאת אומרת אנחנו מדברים פה על תוכניות מצוינות

תא"ל אמיר ודמני:  פתחת פה את תוכנית "ממריאות"

תא"ל אמיר ודמני:  תוכניות ממריאות זו דוגמה לתוכנית שהיא לעולם הסייבר, דווקא תוכנית מוכוונת נשים כי ראינו שבחלק מהמקרים שיש נשים וגברים ביחד זה לא מודל מוצלח עבור שילוב נשים

תא"ל אמיר ודמני:  אתם יכולים לראות גם את היישובים

אורנה ברביבאי: לאיזה כיתות זה מיועד?      

תא"ל אמיר ודמני: זה מיועד לתיכון, זה מיועד ל-י', י"א, י"ב

אורנה ברביבאי: לא מאוחר קצת אחרי שהם למדו דברים?     

תא"ל אמיר ודמני: אז אני אומר, זה קשור לתוכנית הראשונה

אורנה ברביבאי: אוקיי

תא"ל אמיר ודמני: ששם מתבצעת החשיפה

תא"ל אמיר ודמני:  בעצם יש פה תהליך שלם

אוהד טל: יפה

תא"ל אמיר ודמני: רצף חינוכי

תא"ל אמיר ודמני:  כנ"ל, יש פה תוכניות נוספות שאני לא אתחיל עכשיו לפרט אותן

תא"ל אמיר ודמני:  יש את תוכנית "מגשימים" שהיא תוכנית ותיקה

אורנה ברביבאי: דבר במספרים

אורנה ברביבאי:  כמה אתם משערים שזה יגדיל את היקף הייצוג של גברים-נשים מהפריפריה ביחידות הטכנולוגיות המתקדמות של צה"ל?     

תא"ל אמיר ודמני: המטרה שלנו – ואני תיכף מראה גם איך אנחנו מממשים אותה, גם בהיקפים ובמספרים – המטרה שלנו היא להגיע תוך שלוש שנים, כשאנחנו כבר בתוך השנה השנייה, לייצוג של הפריפריה ביחידות הטכנולוגיות כשיעורה באוכלוסייה

תא"ל אמיר ודמני:  זאת הייתה המטרה, השיעור באוכלוסייה

אורנה ברביבאי: עד 2025 יהיה לך ייצוג של פריפריה זהה לכלל האוכלוסייה ביחידות הטכנולוגיות

אורנה ברביבאי:  זה היעד

תא"ל אמיר ודמני: כבר בשנה הראשונה, כשאנחנו כבר בתוך השנה השנייה, בשנה הראשונה ובתוך השנה השנייה אני הרי רואה את נתוני האיתור ואנחנו רואים פה עלייה משמעותית בשיעור, זה קשור גם בשני הדברים שאמרתי קודם – המודל הרשותי כפלטפורמה, ושיטת המיון וההנגשה

תא"ל אמיר ודמני:      לזה אנחנו מחברים תוכניות טכנולוגיות שהן מוכוונות פריפריה, תוכניות שהן ייעודיות משלב חטיבת ביניים דרך התיכון, ובעצם יש לנו פה יעדים מדידים מספריים

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו רואים את ההרחבה של היקף הכיתות, אנחנו רואים שבכיתות י' יש לנו הרבה יותר מאשר בי"א, הרבה יותר מאשר בי"ב, זאת אומרת אנחנו מרחיבים כל שנה

אוהד טל: יש לנו נתונים מספריים?      

תא"ל אמיר ודמני: יש פה, אני שמתי

אוהד טל: מעניין אותי מאוד לראות איפה אנחנו עומדים היום

אורנה ברביבאי: וגם תקציב מעניין לראות

אורנה ברביבאי:  כמה אתה גדל היום לכמה בעתיד? עד 2025

תא"ל אמיר ודמני: אני מגיע עד 2025 לבין 30% ל-32%, שאלה השיעורים שלהם באוכלוסייה

אורנה ברביבאי: השיעור הוא של היקף הפריפריה בהלימה לגודל היחסי שלהם ביחידות הטכנולוגיות

קריאות: כן

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: הכפלת תכנית עתידים)

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד שיש פה הרבה מאוד שותפים

תא"ל אמיר ודמני:  יש פה לדוגמה החלטה שקיבל הרמטכ"ל הקודם של הכפלת עתידים, כשבעצם היום, צריך להגיד שכ-35% מהעתודאים הם פריפריה, והמטרה שלנו היא לעלות השנה כבר ל-38%

תא"ל אמיר ודמני:  אז יש פה גם את עתידים שפועלת, גם את הפעילות שלנו

אורנה ברביבאי: אבל עתודאים זה לא בהכרח טכנולוגיה

תא"ל אמיר ודמני: 80%, כמעט 80%

אורנה ברביבאי: מהעתודאים הולכים לטכנולוגיה?     

תא"ל אמיר ודמני: כמעט 80% מהעתודה זה טכנולוגיה, אם אני כולל גם את העולם של הרפואה, אבל אם את רוצה להוריד את זה, למעלה מ-70%

אורנה ברביבאי: אוקיי

אורנה ברביבאי:  70%

תא"ל אמיר ודמני: העולם של מדעי החברה הוא יחסית – לא אומר שאין, אבל השיעורים הם בעיקר השיעורים האלה

אוהד טל: אמרת שאתה רוצה שזה יהיה בהלימה לגודל היחסי שלהם באוכלוסייה

תא"ל אמיר ודמני: כן

אוהד טל: מה הנתון הזה?      

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: יעדי מתגייסים ומשרתים מהפריפריה במערך הטכנולוגי)

תא"ל אמיר ודמני:  הגודל היחסי באוכלוסייה – הינה, זו התוכנית בעצם של הכניסה

תא"ל אמיר ודמני:  אתם יכולים לראות את השנים – עזבו את המספרים אבל המספרים מבטאים לכם, בצד ימין בין השנים 23', 24', 25', 26', את הכניסה של היקף האנשים מתוך התוכניות הטכנולוגיות, שלפי הפרמטרים שלי הם משקפים את הגידול שנדרש כדי להגיע ל-30%

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: נתוני מיון 2021-2020 – פריפריה ביח' הטכנולוגיות)

תא"ל אמיר ודמני:  בשקף הזה אפשר לראות את תמונת המצב, איך היא עולה בין השנים

תא"ל אמיר ודמני:  אתם רואים שיש כבר עלייה מאוד משמעותית באמ"ן

תא"ל אמיר ודמני:  אמ"ן, מבחינת היקף המאותרים שלהם, הם כבר נמצאים בסביבה של ה-30%

אוהד טל: 30-29?     

תא"ל אמיר ודמני: אנחנו התחלנו כבר בשנת 2021 עם אמ"ן

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו כבר מדברים על היקף המאותרים

אוהד טל: אומנם הגרף פה מאוד מאוד גבוה אבל זה לא הפרש משמעותי, אלא אם אני מפספס משהו

תא"ל אמיר ודמני: נכון, אבל אני אומר עוד פעם

תא"ל אמיר ודמני:  המטרה שלנו הייתה להגיע ל-30%

תא"ל אמיר ודמני:  מה שאני מראה לך בשקף הזה, שבשנת 22', כ-30% מהמתמיינים בתוך אמ"ן הם כבר בתוך היעד

תא"ל אמיר ודמני:  כנ"ל, אפשר לראות פה לגבי התקשוב

תא"ל אמיר ודמני:  התקשוב נמצא השנה כבר על 25%, בשנה לאחר מכן יגיע ל-30%, בשנה שעברה הוא היה ב-20%

אורנה ברביבאי: מה אתה אומר? שזה לא מספיק מאתגר?     

תא"ל אמיר ודמני: זה סופר

אוהד טל: אני לא רואה פה שינוי מאוד מאוד גדול

תא"ל אמיר ודמני: מה שאנחנו הצגנו, שב-2025 אתם כבר תראו 30%, כשיעורם באוכלוסייה, וכפי שאמרתי, בעולם העתודה אנחנו כבר נמצאים מעל המספרים האלה ולכן אנחנו מדברים על 38% בשנה הבאה

אורנה ברביבאי: אגב, פריפריה אתה מגדיר לא רק גיאוגרפית? גם חברתית?     

תא"ל אמיר ודמני: כן, לא נכנסתי פה להגדרה

אורנה ברביבאי: בסדר, אבל פריפריה זה מה שמוגדר גם חברתית, גם גיאוגרפית

תא"ל אמיר ודמני: אנחנו הולכים לפי הגדרות של הלמ"ס פלוס הגדרות של יישובים שהוגדרו על ידי ממשלת ישראל

אורנה ברביבאי: בואו ניסע כי אנחנו לא נספיק

אורנה ברביבאי:  קדימה

תא"ל אמיר ודמני: ברשותכם, אני רוצה להספיק שני דברים אחרונים

תא"ל אמיר ודמני:  אחד זה הנושא של שער לעתיד

אוהד טל: סליחה, אני בכל זאת אשאל עוד שאלה, אני מתנצל

אוהד טל:  א', זה באמת מרשים מאוד, זה יפה ומחמם לב

אוהד טל:  אני רק שואל את עצמי: 30% כיעד מראש, נשמע לי קצת נמוך

אוהד טל:  גם אם זה היחס באוכלוסייה, למה לא לשאוף ליותר מזה?     

תא"ל אמיר ודמני: קודם כול, 30% זה לא חסם

אורנה ברביבאי: לפחות 30%

תא"ל אמיר ודמני: 30% מבטא את הגודל היחסי

תא"ל אמיר ודמני:  השאיפה שלי, שאוכלוסייה תיוצג בשיעורה היחסי בתוך יחידות צה"ל

אוהד טל: הבנתי מה אתה אומר

תא"ל אמיר ודמני: אם זה יותר זה מבורך, אבל זה לא יכול להיות פחות

אורנה ברביבאי: אמיר, לצורך העניין, סתם שאלה שככה מנקרת לי בראש

אורנה ברביבאי:  יימצא מתאים יותר המלש"ב, מלש"בית שגרים נגיד לא בפריפריה

תא"ל אמיר ודמני: אז אני אומר את זה בצורה ברורה

אורנה ברביבאי: למול המקום האחד שיש לך לתת כדי לעמוד ביעד הסטטיסטי של 30%, 35%

אורנה ברביבאי:  מה אתה עושה?     

תא"ל אמיר ודמני: היעד הזה הוא לא על חשבון איכות בשום פנים ואופן

אורנה ברביבאי: תסביר

תא"ל אמיר ודמני: בגלל זה הצגתי את כל ההקדמה של מה קורה בחטיבה ומה קורה בתיכון

אוהד טל: הוא מגדיל את ההנגשה

תא"ל אמיר ודמני: אני אגיד את זה בצורה כזאת

תא"ל אמיר ודמני:  חס וחלילה, וזה ברור לגמרי, יש את אותה איכות גם בפריפריה וגם במרכז, חד-משמעית יש את אותה איכות

אורנה ברביבאי: מתוך הנימוק הזה אני שואלת

אורנה ברביבאי:  ברור לך

תא"ל אמיר ודמני: אז מה הבעיה? מה הפער? הפער היה א', בהנגשה, דיברתי על זה קודם

אורנה ברביבאי: מלכתחילה הם לא נכנסו לצינור הזה

תא"ל אמיר ודמני: ב', במיון; ג', בהכשרה

תא"ל אמיר ודמני:  אם אתה משפיע בשלושת המקומות האלה, חזקה עליך שאתה כן תוכל - - -     

אורנה ברביבאי: אני מסבירה את מה שאתה אומר

אורנה ברביבאי:  הפוטנציאל והאיכות תמיד היו שם

אורנה ברביבאי:  לא ניתנה להם ההזדמנות, הצבא פועל עכשיו באזורים הפריפריאליים האלה, גם גיאוגרפי, גם חברתי, כדי להנגיש את ההזדמנות לפוטנציאל

אורנה ברביבאי:  זה מה שאתה אומר

תא"ל אמיר ודמני: אני אתן את זה בדוגמה אחרת

תא"ל אמיר ודמני:  למה, נשים הן פחות מוכשרות מגברים?      

אורנה ברביבאי: תודה רבה

תא"ל אמיר ודמני: כנראה שלא

תא"ל אמיר ודמני:  אז מה כנראה הבעיה הייתה? הבעיה שהייתה הסללה של נשים בשלבים מוקדמים בכלל, כשמישהי בגן הילדים אמרה לה את תכיני עוגה ואתה תלך ותכין רובוט

אורנה ברביבאי: פשוט לא יכולה

תא"ל אמיר ודמני: ברוך השם, זה לא מה שאנחנו הולכים אליו

תא"ל אמיר ודמני:  מה שאני מנסה לומר, ברגע שאנחנו הולכים ועושים פעילות של נשים לעולם טכנולוגי – ואני לא סקרתי פה – כשמגיעות עתודאיות, אני מדבר אתכם בשת"פ עם משרד החינוך, ל-200 תיכונים ובאות מתוך העתודה, מהנדסת חשמל

אורנה ברביבאי: אז יש מודל השראה

תא"ל אמיר ודמני: אז יש נשים שנרשמות יותר לפיזיקה ולכימיה ולמתמטיקה

אורנה ברביבאי: במיוחד אם תביא את המהנדסת הזאת שגדלה בפריפריה ותחזיר אותה חזרה לאותו בית ספר שהיא למדה בו

אורנה ברביבאי:  זה יהיה הסוד על אחת כמה וכמה

אורנה ברביבאי:  בוא נתקדם, ודמני

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: שער לעתיד – רצף השירות)

תא"ל אמיר ודמני:  הדבר האחרון שחייבים לציין זה שער לעתיד, אני רוצה לחבר את זה לנקודה שדיברנו עליה קודם

תא"ל אמיר ודמני:       הסוגיה של שער הכניסה, דיברנו בה הרבה

תא"ל אמיר ודמני:  אמרנו, צריך לעשות הרבה פעילות בשער הכניסה כדי שאנשים, תהיה להם מוטיבציה

תא"ל אמיר ודמני:  מה שהבנו בשנים האחרונות, שזה לא מספיק

תא"ל אמיר ודמני:  מי שמתגייס לצה"ל צריך לדעת גם שכשתוצאה מהשירות שלו בצה"ל - - -     

אורנה ברביבאי: בסוף השירות

תא"ל אמיר ודמני: הוא בסוף השירות מתחבר לחיים האזרחיים בצורה יותר טובה

תא"ל אמיר ודמני:  הכישורים שרוכשים בצה"ל הם כישורים יוצאי דופן אם אנחנו יודעים למנף אותם, זאת הנקודה

תא"ל אמיר ודמני:  ובעצם יצרנו פה תהליך שלם, שהוא התחיל קודם כול בעולם הלחימה, כשלמעשה בשנה השלישית לשירות קורים הרבה מאוד דברים

תא"ל אמיר ודמני:       אחד הדברים המפורסמים שקורים פה זה מסע בחזרה לעתיד, זה מסע שכבר כולל היום את כל הלוחמים, שהוא עושה סגירה מנטלית של השירות

אורנה ברביבאי: יפה

אורנה ברביבאי:  כל לוחם באשר הוא?      

תא"ל אמיר ודמני: היום זה כבר למעלה מ-7,000

אורנה ברביבאי: מה המשך של זה?     

תא"ל אמיר ודמני: זה משך של שבוע

אורנה ברביבאי: תוך כדי שירות

תא"ל אמיר ודמני: כן, אבל התהליך קורה עוד קודם

תא"ל אמיר ודמני:  זה מה שאני מנסה לומר

תא"ל אמיר ודמני:  בעצם האח התאום של התוכנית הזאת זה הרמת משקפת, זאת אומרת באים אל אותו אחד משהו כמו שמונה חודשים לפני שהוא משתחרר וכבר משרטטים לו את תמונת העתיד

תא"ל אמיר ודמני:      בין שני הדברים האלה יוצרים תהליך מאוד מאוד משמעותי, ואני רוצה לחבר לזה עוד שתי נקודות, שזה מה שמופיע פה, לוחמים להייטק, וזה אפרופו השיח הקודם – וצריך להגיד, במערך הלחימה למעלה מ-50% מהלוחמים שמשתחררים, בדקתי את זה, יש להם בגרות במתמטיקה, בפיזיקה, במחשבים, חמש יחידות, חבר'ה שיכולים לעשות הכול

אורנה ברביבאי: כן

אורנה ברביבאי:  שבאו ללחימה מתוך רצון

תא"ל אמיר ודמני: נכון

תא"ל אמיר ודמני:  אמרנו להם תהיו לוחמים כי זו העדיפות שלנו, ואמרנו שגם רוכשים שם כישורים, ואז בעצם האחריות שלנו מחייבת אותנו פה ליצירת תוכניות לחיבור לעולם הטכנולוגי

אורנה ברביבאי: כשחלקם נשארים בקבע

תא"ל אמיר ודמני: חלקם, אבל האחריות שלי זה לחבר אותם לשוק התעסוקה

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: "לוחמים להייטק")

תא"ל אמיר ודמני:  לפני התוכנית הזאת, כבר היום במדים ללימודים לומדים כ-4,000 לוחמים, כ-50% מהם מגיעים לעולמות אקדמיה שיש להם קשר לטכנולוגיה

תא"ל אמיר ודמני:  במכינה קדם-אקדמית לומדים כ-3,600 לוחמים, אני נותן פה את הקרדיט המלא גם למשרד הביטחון, 3,600 לוחמים, כ-50% מגיעים מעולמות הטכנולוגיה, זה 1,800 ועוד 2,000

תא"ל אמיר ודמני:      יש פה עוד שתי תוכניות חדשות שכבר עובדות כמה שנים

תא"ל אמיר ודמני:  אחת זה תוכנית לוחמים להייטק, שהיא לוקחת השנה כ-1,000 לוחמים, שנה הבאה 1,300 לוחמים, והיא עושה להם הכשרות של בין שלושה לעשרה חודשים

אורנה ברביבאי: אחרי השירות

תא"ל אמיר ודמני: אחרי השירות ובשירות סדיר נוסף, עד חמישה חודשים, מימון 90%

תא"ל אמיר ודמני:  85% השמה בשוק התעסוקה, וזו תוכנית שהולכת להגיע ל-1,300

תא"ל אמיר ודמני:  ה-1,300 האלה מתחבר ל-2,000 שמתחבר ל-1,800 שאמרתי קודם

אורנה ברביבאי: יפה

תא"ל אמיר ודמני: התוכנית השנייה זו תוכנית אלפא, שהיא גם תוכנית חדשה, כ-180 לוחמים שהם בסוף השירות שלהם מגיעים לשנתיים קבע ב-8200 או בלוטם של אגף תקשוב, עושים שם הכשרה ושירות, הרוב אחרי כן עם הניסיון הזה יוצאים לשוק התעסוקה

אורנה ברביבאי: זה סוג של פתרון לבעיית הג'וניורים

תא"ל אמיר ודמני: נכון

תא"ל אמיר ודמני:  חד-משמעית

אורנה ברביבאי: כי אתה אומר, אני לא רק עושה לו הכשרה, הוא עושה את הסטאז' שלו בצבא בשירות קבע ראשוני ויוצא לשוק העבודה מוכשר יותר

תא"ל אמיר ודמני: כן

תא"ל אמיר ודמני:  הדבר הזה, בסוף הוא מתחבר להסתכלות שלמה של הכנה לצה"ל, מיון, שירות משמעותי שדיברתי, ושחרור שמתחבר למשק

תא"ל אמיר ודמני:  אני אגיד משפט אחד אחרון כי אין לנו את הזמן

אורנה ברביבאי: בוא נסיים עם החובה כדי להתקדם

תא"ל אמיר ודמני: צה"ל משלב המון אוכלוסיות בצורה יוצאת מן הכלל, שמביאה רווחים אדירים גם לצה"ל ורווחים אדירים גם לחברה הישראלית

תא"ל אמיר ודמני:  אני מדבר גם על מתנדבים, בצה"ל יש למעלה מ-2,000 מתנדבים בדקה זו, גם על הרצף האוטיסטי, גם תוכנית שנקראת מנעד הכשירות, שזה חבר'ה שלא יכולים לשאת נשק, אני מדבר על מאות בשנה, הכול ביחד מצטרף לאלפים, זאת אומרת זה צבא העם במובן הטוב של המילה שכולם מוצאים בתוכו את החלק שלהם היחסי

תא"ל אמיר ודמני:   אני אעצור כאן

אורנה ברביבאי: אתה אומר לסיכום החובה, בסך הכול אני רואה איזון נכון יותר היום בין מערך הלחימה למערך הטכנולוגי, ובפתיחת ההזדמנויות והאפשרויות לאוכלוסיות שתמיד יכלו, רק לא הייתה להן ההזדמנות הזאת בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית

אורנה ברביבאי:       אני רוצה שתענה על שני הקשרים

אורנה ברביבאי:  אחד, תגיד מילה – שאתה חושב שאתה רוצה להגיד אותה לציבור – בנושא המוטיבציה לשירות והחשיבות של ערך השירות בכלל, מילה על פתיחת מקצועות לנשים ואיפה זה נמצא עכשיו ביחס להחלטות הוועדה, ושאלות שנוגעות לשוויון בהקשר של אוכלוסיות שמקבלות פטור משירות והאופן שבו אתה חושב שנכון, מה נכון לצבא בראייה שלו את שילוב כלל האוכלוסיות בשירות בצבא

אורנה ברביבאי:  לפני שעוברים לקבע

תא"ל אמיר ודמני: אני מקווה שיהיה לי זמן אחרי כן גם קצת על המילואים

אורנה ברביבאי: קדימה

אורנה ברביבאי:  קצר

תא"ל אמיר ודמני: אני חושב שזה חשוב בעת הזאת, אבל אני אגיד ככה

תא"ל אמיר ודמני:  אמרתי, המוטיבציה לצה"ל היא מוטיבציה שנמצאת ברמה טובה בעת הזו, שהיא נותנת מענה לצרכים של צה"ל

תא"ל אמיר ודמני:  אני בהחלט מסתכל על המגמות העתידיות בסוג מסוים של דאגה ואני חושב שאנחנו עושים לא מעט פעולות בשלב המלש"ב שהצגתי בשלב השירות ובשלב סוף השירות, אבל זה לא מספיק

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו צריכים לעשות עוד יותר כדי לגרום לכך שמיטב בנינו יגיעו לשירות קרבי ואחרי זה לשירות משמעותי

אורנה ברביבאי: ובנותינו

תא"ל אמיר ודמני: לגבי שילוב נשים בצה"ל אמרתי את זה, אני חושב שאנחנו נמצאים בתהליך של התקדמות עצומה

תא"ל אמיר ודמני:  אני חושב שההון הנשי הוא קריטי לכשירות של צה"ל, ליכולת שלו לממש את המשימות שלו

תא"ל אמיר ודמני:  ראינו את זה – אני אומר את זה בצורה הכי פשוטה – בלי ה-7,000 לוחמות האלה לא היינו יכולים לייצר את הכשירות

אורנה ברביבאי: ההשלכות של זה על מערך המילואים

תא"ל אמיר ודמני: כנ"ל בעולם הטכנולוגי וכנ"ל במקום אחר

תא"ל אמיר ודמני:  ולגבי צבא המילואים

אורנה ברביבאי: רגע, מילואים

אורנה ברביבאי:  לחובה, מבחינת המגמות שאתם הולכים אליהן בהקשרים של שירות דיפרנציאלי והמשמעות בין הלוחם ללא לוחם, תגיד מילה

תא"ל אמיר ודמני: אני אומר עוד פעם

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו לקראת מודל חובה חדש

אורנה ברביבאי: שאומר?      

תא"ל אמיר ודמני: המודל אומר שאורך השירות יהיה פונקציה של המערך

תא"ל אמיר ודמני:  מי שיעשה שירות משמעותי, וזה יהיה רוב רובו של הצבא, יתוגמל הן במהלך השירות והן בעיקר בסוף השירות

אורנה ברביבאי: המודל יגיד עדיפות למי שהולך לתפקידי לחימה, למערכים הטכנולוגיים?     

תא"ל אמיר ודמני: העדיפות תהיה קודם כול למי שהולך למערך הלחימה, במודע

אורנה ברביבאי: ואורך השירות יהיה שונה

תא"ל אמיר ודמני: ואחר כך למערכים קריטיים אחרים שתומכים את המאמץ של הלחימה, בעיקר מערך טכנולוגי, מערך טכני וכו', מערך נהיגה

תא"ל אמיר ודמני:  מי שישרת, וזה רוב רובו של הצבא, רוב כוחו ורוב מניינו ובניינו, הוא יתוגמל בצורה משמעותית

אורנה ברביבאי: בחלק האחרון של השירות

תא"ל אמיר ודמני: לאו דווקא

תא"ל אמיר ודמני:  לאורך כל השירות אבל בצורה עוד יותר משמעותית - - -      

אורנה ברביבאי: בשנה הנוספת שיש לו על פני האחר

תא"ל אמיר ודמני: גם לאחר השירות וגם בחיבור ישיר לשירות המילואים

אורנה ברביבאי: לשוק העבודה

תא"ל אמיר ודמני: לשירות המילואים גם

אורנה ברביבאי: אוקיי

אורנה ברביבאי:  קדימה, קבע

תא"ל יוסי מצליח: בוקר טוב

תא"ל יוסי מצליח:  כפי שאמרתי, עוצמת הארגון של הצבא טמונה במפקדים שלו ובאנשים שהוא מצליח להשאיר בצבא

תא"ל יוסי מצליח:  בן גוריון שם את האמירה הזאת בשנת 57' והוא אמר את זה לא מעט פעמים, שאם אנחנו רוצים שבצבא יהיו מפקדים טובים וצעירים מוכשרים וטובים צריך להסיר מהם דאגות של השכלה ופרנסה כדי שהם יהיו ממוקדים במשימה, המדינה חייבת לסדר את הדברים האלה

תא"ל יוסי מצליח:  הוא שם את זה אז כאמירה, לנו ברור שבתחילת הדרך, אם הביטחון היה בסדר תנועה מסוים אז היום יש לצידו עוד כמה אילוצים, וזה הולך ונהיה קשה, לא רק בגלל המדינה והצבא אלא גם בגלל מה שקורה בעולם התעסוקה ובדחפיו של המשרת ומה מאפיין אותו ואנחנו מוצאים את עצמנו באתגר מתמשך לאורך שנים, שהולך ונהיה קשה יותר

אורנה ברביבאי: יותר קשה להשאיר בקבע את האנשים האיכותיים במערכים השונים

תא"ל יוסי מצליח: נכון

תא"ל יוסי מצליח:  במערכים השונים

תא"ל יוסי מצליח:  זה נהיה מאתגר וזה לא חונה רק על נקודה זו או אחרת אלא מצטרפות המון המון נקודות שמשפיעות, ואני אסקור חלק מהדברים שאנחנו מתמודדים איתם

תא"ל יוסי מצליח:  זה לא רק מיקוד פנימי, זה גם מיקוד חיצוני וזה גם סוגיות אחרות

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: מסרים מרכזיים)

תא"ל יוסי מצליח:  המסרים המרכזיים, בתמונת המצב תראו שאנחנו חזקים מאוד בכניסה לקבע, ואני אומר את זה פה

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו מצליחים, כהמשך ישיר לחובה, למצות אנשים לקצונה

תא"ל יוסי מצליח:  המוסד של בה"ד 1 והמוסד של הפיקוד בצבא, בתחילת הדרך הוא חזק מאוד, כולל כניסה לקבע של חיילי חובה

אורנה ברביבאי: קבע ראשון

תא"ל יוסי מצליח: גם קצינים וגם נגדים בתחילת הדרך, אנחנו מצליחים להמשיך את ההון האנושי שיש לנו, את המגוון, גם בתחילת הדרך

תא"ל יוסי מצליח:       מה שקורה אחר כך, ובדגש על השנים האחרונות, שאנחנו מזהים מגמות עזיבה גבוהות יותר מפעם, בכלל החתכים, בכלל המערכים

אורנה ברביבאי: עד כדי פערים שאתה יכול להצביע עליהם במערך הקבע

תא"ל יוסי מצליח: בדרגות מסוימות, ברמת הרב סרן וגם ברמת הנגדים

אורנה ברביבאי: גם הצעירים יותר וגם המבוגרים

תא"ל יוסי מצליח: וגם אם הפער הוא לאו דווקא פער בכמות, הוא פער בהכרח באיכות

תא"ל יוסי מצליח:  זאת אומרת, כשאני בא ואומר: אוקיי, יש לי בעל תפקיד שיכול לעשות את העבודה, אבל לא הצלחתי להשאיר - -     

אורנה ברביבאי: הטוב ביותר

תא"ל יוסי מצליח: - - את המספר 1, 2 שלי, אז בהכרח אתה מתפשר פה, כשהאתגר כפי שאמרתי, הולך ונהיה קשה יותר

תא"ל יוסי מצליח:  אם אני אמקד את הבעיה, בגלל הרצף התעסוקתי שאנחנו מייצרים מתחילת הדרך, והרבה מאוד מהתפקידים הם תפקידים נבנים בצבא, אתה לא יכול לצנוח להיות מג"ד אם לא היית מ"פ, זה לא כמו בעולם התעסוקה במקום אחר שאני יכול להשאיל עכשיו בעל תפקיד מבחוץ

תא"ל יוסי מצליח:  כשהרצף הזה לא מתבצע בשימור האיכותיים, אנחנו מזהים פערים באתגר הזה בדרגות גבוהות יותר, ואם אני ממקד את הבעיה, אז קושי בשימור הצעירים

תא"ל יוסי מצליח:  הצעירים זה 29-24, זה העולם שבו אני מרגיש שבו אנחנו מתמודדים באתגר הקשה יותר כי אם אתה כבר מגיע לגיל המאוחר יותר, גיל ה-30, העסק שם כבר פחות קשה, השיקולים הם שיקולים אחרים ואנחנו מצליחים לעשות שם את הדברים

תא"ל יוסי מצליח:      כשאנחנו שואלים את עצמנו למה זה קורה לנו, אז אחד, אני חושב שבכל עולמות התעסוקה, כל מעסיק היום במגזר האזרחי, במגזר הציבורי, יודע שאנחנו באתגר הרבה יותר קשה מפעם בעולם התעסוקה

תא"ל יוסי מצליח:  הרצון והדחפים של אנשים, השיח על ניצול הזמן, השיח על תגמול הוגן, השיח על הרצון להחליף עבודות כל הזמן, העזיבה הגדולה בחלק מהמקומות, להוסיף לזה את המאפיינים שהשתנו, בתוך כך המאפיינים באדם שמכניס את הרצונות שלו של חיפוש פיתוח אישי, והמושג הזה של פיתוח אישי והעלאת הערך, מושג שאנחנו כצבא לא תמיד שמנו כנגד העיניים לאורך השנים כי אמרנו: אדם, אתה תתפתח במקצוע שלך, מה זאת אומרת להעלות את הערך של עצמך במושגים שלא קשורים למקצוע? אנחנו יותר ויותר מזהים את זה ואנחנו נותנים כלים לדבר הזה

תא"ל יוסי מצליח:      (שקף: תמורות במודל הקבע)

תא"ל יוסי מצליח:  תמורות במודל הקבע, שינינו קצת את כללי המשחק

תא"ל יוסי מצליח:  אותה יציבות שאפיינה עולם מסוים שגם המושג קבע אפיין אותו, קיבלה לא מעט זפטות בשנים האחרונות

תא"ל יוסי מצליח:  אחד, בזה שהכנסנו מודל חדש לקצינים בצבא

אורנה ברביבאי: שהוא יותר ארעי, זאת אומרת אין לך ודאות בשירות

תא"ל יוסי מצליח: שהוא מערער את היציבות ואת הוודאות התעסוקתית של המשרת בכך שהוא אומר – אם פעם הייתה מובטחת לי פה איזושהי מניה מסוימת, היא היום זזה והרצפה קצת זזה שם

אורנה ברביבאי: שיניתם את מודל הפנסיה

תא"ל יוסי מצליח: מודל הפנסיה, אותו חתמנו ב-2004, אבל כשחתמנו ב-2004 לא צפינו שייפגש באותה עת עם עוד שינויים

אורנה ברביבאי: ואתה אומר, מעל 70%, מעל 80% כבר

תא"ל יוסי מצליח: מעל 80% בצבא הם עם פנסיה צוברת, אנחנו נראה את המספר תיכף

תא"ל יוסי מצליח:  נשחקו תנאי השכר

תא"ל יוסי מצליח:  כשאתה מסתכל על המשכורות, בדגש על הצעירים בצבא, השכר, אני חושב שגם פורסם

סא"ל פבל גורלין: הממונה על השכר פרסם

אורנה ברביבאי: הממונה על השכר פרסם

תא"ל יוסי מצליח: הממונה על השכר פרסם את זה ורואים שם את האנחנו אל מול האזרחות בוודאות, ואל מול גורמי ביטחון אחרים, במספרים ממש נמוכים, וזה מקשה עלינו

אורנה ברביבאי: אתה עושה ככה, יוני, כי מה?      

יונתן בן-הרוש: כי בדרך כלל כשהיו משווים אז מציגים את אנשי קבע בגילאים מאוד צעירים ומשווים אותם לגופי ביטחון אחרים

אורנה ברביבאי: לא

אורנה ברביבאי:  תשווה ראשוני לראשוני, בכניסה

יונתן בן-הרוש: אבל ההשוואות שעושים בדרך כלל, לוקחים קצינים בצבא בגילאים מאוד צעירים כי הם פורשים מוקדם ומשווים אותם לקצינים במשטרה למשל, שהם עשור מבוגרים יותר, ומה לעשות שהוותק משחק תפקיד

אורנה ברביבאי: ברור

תא"ל יוסי מצליח: שוטר מתחיל לעומת נגד מתחיל

אורנה ברביבאי: אבל אני אומרת, תשווה ראשוני לראשוני, קצין בקבע ראשוני מול שוטר בקבע ראשוני

יונתן בן-הרוש: בראשוני קבע זה נכון

אורנה ברביבאי: מקבלים פחות

סא"ל פבל גורלין: בסוף, אנשים מקבלים שכר, לא בהכרח שואלים אותם בן כמה אתה

יונתן בן-הרוש: מה לעשות, אבל במגזר הזה לוותק יש משמעות

אורנה ברביבאי: השאלה איך אתה משאיר את אלה שנכנסים, בכניסה, כשאתה מראש מתחיל איתם בשכר נמוך

תא"ל יוסי מצליח: כשאני אומר שהקושי שלי הוא בשימור הצעירים האיכותיים, אז כשהוא מסתכל, הוא אומר, אוקיי, אני יכול לתרום בארגון

תא"ל יוסי מצליח:  זאת אומרת, אם אני אומר, הערך של ביטחון המדינה שם, אני יכול לתרום בארגון דומה ולקבל פי 1

תא"ל יוסי מצליח: 5

אורנה ברביבאי: בשכר גבוה

אורנה ברביבאי:  כן

תא"ל יוסי מצליח: למה לא? זה שיקול

אורנה ברביבאי: הפער הוא גדול מדי בכניסה

תא"ל יוסי מצליח: וגורמי הנעת המשרת

תא"ל יוסי מצליח:  בכיווני הפעולה אנחנו גם נציג פה את האסטרטגיה שבה אנחנו עוסקים בשלושה מעגלים

תא"ל יוסי מצליח:  מעגל אחד, מעגל חיצוני, מיקוד חיצוני עם האוצר לנסות להביא כמה שיותר גמישות לתוך הצבא בתפעול; המעגל השני הוא מעגל בתוך הצבא, לתת למפקד יותר כלים

תא"ל יוסי מצליח:  קודם כול, תבין במודעות של הדבר הזה; השורה השלישית זה העצמת המפקד כדי להסביר לו שהשתנה משהו בכללי המשחק, תכיר את זה

תא"ל יוסי מצליח:      (שקף: תמורות בעולם הקבע)

תא"ל יוסי מצליח:  מה שקרה לנו בשנים האחרונות, עולם הקבע, נשמע המילה קבע אבל תסתכלו, מ-98' בעצם עד היום אנחנו כל שלוש-ארבע שנים מכניסים פה זעזוע מסוים, שרגע רגע משנה את כללי המשחק, ומ-98', אותן כתבות שאתם זוכרים שאמרנו שכל אחד שאתה קושר אותו לעמוד מגיע לפרישה ואז נכנסו עם ביקורת גדולה מאוד והתהפכה הפירמידה של הראשוני והמובהק, הצעירים והוותיקים בצבא ב-2003, 2004, ונכנסנו לקיצוצים

אורנה ברביבאי: צריך להגיד שכל השינויים שאתה מפרט פה היו שינויים - -     

תא"ל יוסי מצליח: שנכפו עלינו

אורנה ברביבאי: - - ממניעים כלכליים, זאת אומרת לחסוך בתקציב ההוצאה על כוח אדם, וכל השינויים פה במובן הזה יצרו פחות אנשים שיגיעו לגיל פרישה

תא"ל יוסי מצליח: נכון

אורנה ברביבאי: שזה היה הרעיון

אורנה ברביבאי:  כדי לא לייצר עומס על תקציב הגמלאות, כל התפיסה הכלכלית אמרה, יותר ויותר נקצר שירות ונעשה יותר שערים שימנעו מהם להגיע לגיל פרישה, לצד זה שהפנסיה התקציבית ברובה שונתה לצוברת כבר מעל 80%

יונתן בן-הרוש: היה איזשהו שלב שהאוצר דווקא ביקש לבגר

תא"ל יוסי מצליח: הינה, זה מופיע

אורנה ברביבאי: אני שמה את זה בכוונה כדי שהוא ישיב על זה

תא"ל יוסי מצליח: אתה צודק כי תסתכל, ב-2011, כשלצורך העניין התחלנו להכניס עילות ארגוניות כי אמרו לנו פחות פורשים, ירדנו ב-40% פורשים, אז התחלנו להכניס עילות של צמצום כוחות סדירים ועילות ארגוניות שבהן אנחנו נבחן את האנשים כדי שנוכל לשחרר אותם

תא"ל יוסי מצליח:  הכנסנו מושג של 20 שנות ותק, כל מיני דברים שלא היו פעם, ואז ב-2013, בבואנו לממש את מודל ביגור הצבא, כמו שאמרת, באנו והתחלנו לבגר, ואז היו מג"דים מבוגרים יותר – זה היה בתקופתך כראש אכ"א – וב-2015, להזיז ספינה כמו הצבא, אתם צריכים להבין, זה לא שאתה אומר, מחר אני מפטר, מביא צעירים יותר

תא"ל יוסי מצליח:  לא

תא"ל יוסי מצליח:  מג"ד, הוא מתחיל, יש לו קדנציה, יש לו את המחליף שלו, יש את הפו"ם, וכן הלאה בכל התפקידים האחרים, ואז אמרו לנו, רגע, צריך להצעיר חזרה

תא"ל יוסי מצליח:      וכשגיל הפרישה, ממקום שבו הוא היה צריך להיות 48 בממוצע, אנחנו בהינף יד ב-2016 מדברים על 43 ממוצע, להזיז את הדבר הזה לוקח זמן, ואת התנודות אנחנו מרגישים היום

אורנה ברביבאי: הטלטלה עצמה גם פוגעת ביכולות

תא"ל יוסי מצליח: ואז אנחנו פוגשים גם את פורשי הצוברת

תא"ל יוסי מצליח:  זאת אומרת, ב-2004 חתמת על זה, לא ידעת מה המשמעות תהיה ומה היא תפגוש, ועכשיו אנחנו פוגשים את זה בשני זעזועים גם מכיוון מודל הקבע וגם מכיוון הצוברת

אורנה ברביבאי: היום אתם גם מקצרים שירות? משחררים על רקע שחרור כוחות צעירים?     

תא"ל יוסי מצליח: צמצום כוחות סדירים, בשלוש שנים האחרונות

תא"ל יוסי מצליח:  קודם כול צריך להגיד שבהסכם חתמנו על זה שנעשה את זה

תא"ל יוסי מצליח:  פעלנו קצת יותר מאוחר

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו מצמצמים, כן

אורנה ברביבאי: כמה בשנה?     

תא"ל יוסי מצליח: מותר להגיד? זה שידור פתוח, עדיף לא להיכנס לזה

אורנה ברביבאי: בסדר

אורנה ברביבאי:  אחר כך אני אראה את זה

תא"ל יוסי מצליח: אבל לא מספרים גדולים

אורנה ברביבאי: אני מתארת לעצמי

אורנה ברביבאי:  בסדר

תא"ל יוסי מצליח: (שקף: מודל שירות 2016)

תא"ל יוסי מצליח:  מודל השירות היום אומר את הדבר הבא

תא"ל יוסי מצליח:  בשבע שנים הראשונות אתה בראשוני – צריך להגיד ביושר, זה מודל הקצונה, אנחנו לא מגיעים לשבע שנים כמעט

תא"ל יוסי מצליח:  אם פעם באמת באמת היינו משחררים אנשים כי לא עברתם למובהק, לא עברתם לרב-סרן, המספרים היום מעטים מאוד

תא"ל יוסי מצליח:  ממוצע הקידום של אנשים מסרן לרב-סרן הוא ארבע שנות קבע בממוצע, 4

תא"ל יוסי מצליח: 2 בערך

אורנה ברביבאי: אתה רץ איתם יותר מהר

תא"ל יוסי מצליח: אני רץ יותר מהר

תא"ל יוסי מצליח:  אני רץ יותר מהר, גם כי אני רוצה להגיע איתם למיצוי ב-14 שנות קבע

תא"ל יוסי מצליח:  אחרי המעבר למובהק, שזה הרב-סרן, יש תקופה של כשבע שנים או עד 14 שנות קבע שבהן הוא עשוי להיבחן לטובת הגעה לפרישה או כסא"ל או כרב-סרן בכיר, כמובן סא"ל ומעלה

אורנה ברביבאי: יוסי, בוא שים את הדגש על הבעיות שיש לך היום, על האתגרים, כי אחרת אנחנו לא נספיק

תא"ל יוסי מצליח: כפי שאמרתי, המודל גורם לנו לשחרר אנשים

תא"ל יוסי מצליח:  שליש מהסד"כ זה רבי-סרנים מנוסים, 14 שנות קבע

תא"ל יוסי מצליח:  המספר הוא גבוה מבחינתנו, היינו רוצים שיהיו פחות, כדי לא לפגוע במערכים טכנולוגיים, מערכים טכניים ומערכים תומכי לחימה, כשהמילה תומך לחימה קצת מבלבלת כי זה נשמע כאילו שולי אבל כל מערך המודיעין שלנו תומכי לחימה

אורנה ברביבאי: גם אחרים במערך התומכ"ל הוא לא שולי

אורנה ברביבאי:  אני תובעת את כבוד התומכ"לים

תא"ל יוסי מצליח: לא, אני מדבר בתור אחד שהיה בתומכ"ל ולא ממעיט בערכו, ועדיין, שמתי את זה כי במושגים שאומרים תומכי לחימה, קצין קשר הוא תומך לחימה, קצין לוגיסטיקה, קצין חימוש, קצין טנא זה היום נקרא, וכן הלאה

תא"ל יוסי מצליח:      (שקף: מגבלות בהסכם כחלון-יעלון)

תא"ל יוסי מצליח:  אלה המגבלות ששמנו בהסכם

תא"ל יוסי מצליח:  צד ימין – 14 שנות ותק, גיל פרישה ממוצע, כמות מכסות פרישה – הגביל אותנו, ועוד מספר משימות לא פשוטות פה כי לעמוד על גובה גמלה ממוצעת זה אירוע כשהוא נמוך, ואתה יודע, אנחנו לא בודקים אנשים לפי המשכורת – אנחנו לא פותחים את המשכורת שלו, אומרים לו אתה עולה לי יותר מדי, אנחנו לא נגייס אותך

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו בודקים לפי איכות

תא"ל יוסי מצליח:  ברגע שאתה מכניס את השכר למרכיב ועניין, אתה באירוע

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: תמונת מצב עולם הקבע)

תא"ל יוסי מצליח:  לגבי מה ששאלתם, פנסיה צוברת, אלה המספרים

תא"ל יוסי מצליח:  85% מהקצינים בצבא בפנסיה צוברת, 77% מהנגדים, שייכים למודל השירות החדש, כמעט 80%

תא"ל יוסי מצליח:  זאת אומרת, 80% מהקצינים, אין להם פנסיה מובטחת לצורך העניין

תא"ל יוסי מצליח:       יש לכם את הגילאים בצד ימין ואתם רואים שאנחנו במגמת הצערה בקצונה – 43, מגמת הביגור בנגדים – 53

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: שיעור הנשים בקצונה)

תא"ל יוסי מצליח:  מבחינת מגדר, ניתן לראות בשיעור הנשים בקצונה, בין 2016–2022 מה קורה לנו

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו הולכים וגדלים, משתי סיבות

תא"ל יוסי מצליח:  סיבה ראשונה, פתחנו יותר תפקידים לנשים לפני כמה שנים, וזה רק הולך ועולה, ואז אנחנו רואים מג"דית ראשונה בפיקוד העורף, מג"דית בנ"מ, ויותר ויותר

תא"ל יוסי מצליח:  תראו את הקפיצה בסא"לים

אורנה ברביבאי: לכלל צה"ל

תא"ל יוסי מצליח: בכלל

תא"ל יוסי מצליח:  זה הולך יפה מאוד

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו נראה יותר ויותר, וכמובן אל מול תפקידים שהם פתוחים כי יש תפקידים שעדיין לא פתוחים שם

אורנה ברביבאי: כפי שאמר ודמני, כשיהיה מספיק אמיץ יעשה מאה אחוז

תא"ל יוסי מצליח: הלוואי והיו לנו עוד קצינים אמיצים כמו ודמני

אורנה ברביבאי: תפתח, ודמני

תא"ל אמיר ודמני: - - -     

תא"ל יוסי מצליח: הלוואי עלינו עוד קצינים אמיצים כמו ודמני

אורנה ברביבאי: בגלל שהוא אמיץ אני אומרת את זה

אורנה ברביבאי:  בגלל שהוא אמיץ

תא"ל יוסי מצליח: הלוואי עלינו

תא"ל אמיר ודמני: מעל 90%

אורנה ברביבאי: עזוב 90

אורנה ברביבאי:  100% מקצועות לנשים, ללא הבחנה מגדרית

אורנה ברביבאי:  אתה כבר שם

אורנה ברביבאי:  בתוך תהליכי המיון אתה שם, בתוך קצונה אתה הולך

אורנה ברביבאי:  עזוב

תא"ל אמיר ודמני: יש פה בסוף גם שיקולים מבצעיים

אורנה ברביבאי: לא

אורנה ברביבאי:  אני לא אומרת שאם היא לא מתאימה, אם היא לא עומדת ברף, תיתן לה הזדמנות

אורנה ברביבאי:  ממש לא

אורנה ברביבאי:  אני אומרת, כפי שיש לך גבר שלא מתאים, יש לך נשים שהן מתאימות

תא"ל יוסי מצליח: לגמרי

תא"ל יוסי מצליח:  אני חושב שפעולות המיון שעושה - - -     

אורנה ברביבאי: אל תוותר עליהן

אורנה ברביבאי:  המיון שלך כבר עמוק בפנים

תא"ל יוסי מצליח: אני אומר את זה שוב, בכובע שלי כמפקד מיטב – אני יודע מה גייסתי לצבא ב-2016 כשהייתי מפקד מיטב 2019 ואני רואה מה היום מביאים, ויושבת פה יונית שהייתה רמ"ד איתור ומיון של הצבא בזמנו, היא מיינה את כל הבנות והיא יודעת להגיד לך כמה פעולות, זה הולך ועולה ועולה כל הזמן

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו נזהרים בפתיחת תפקידים נוספים בצורה כזאת שלא יפגע

אורנה ברביבאי: יכול להיות שלא תהיה לך בפועל בסוף מישהי שמתאימה, אבל אם פתחת אז לפחות אפשרת את ההזדמנות, אם הלכת על זה כבר בפריפריה ועשית את זה במיונים, פתחת את הכול, תגדיר – אין הבחנה מגדרית במקצוע, מאה אחוז

אורנה ברביבאי:  אם היא תגיע או לא תגיע זה יהיה פועל יוצא של התאמה

אורנה ברביבאי:  בוודאי אני לא אומרת לך להוריד את הרף, בשום צורה שהיא

אורנה ברביבאי:       אגב, אם יישאר בג"ץ – סליחה – הוא בסוף לדעתי יקבע את זה כי בהיבטים של הזכות לממש את הפוטנציאל שלך כאישה, אין שום סיכוי שמישהו יגבה את זה, ולכן אני חושבת שהצבא הוא זה שהוא מוביל בהרבה מאוד תחומים ומהווה מגדלור לתפיסות של התייחסות לפוטנציאל, לאדם כאדם, אני חושבת שיש לכם הזדמנות פה לשחרר את החסם הזה

תא"ל יוסי מצליח: אני פותח פה סוגריים

תא"ל יוסי מצליח:  הסכנה היחידה בזה, שאם עכשיו זה יהיה מלא אחד מול אחד, אתה לא תפקוד על נשים ללכת ללחימה כמו שאתה פוקד על גברים

אורנה ברביבאי: למה?     

תא"ל יוסי מצליח: כי אני חושב שאנחנו לא היינו רוצים - - -     

אורנה ברביבאי: אני לא חושבת שצריכה להיות שום הבחנה, אבל עזוב, זה דיון אחר

תא"ל יוסי מצליח: אני הייתי נזהר כי אני חושב שביום שאתה תפקוד על נשים ללכת, כמו שאתה פוקד על גברים, זה יהיה בעוכרן

אורנה ברביבאי: יוסי, זה בדיוק הפער

אורנה ברביבאי:  ביום שתבין שאין הבחנה ומה שאתה יכול לפקוד על גבר אתה יכול לפקוד על אישה – שוב, למול אותם פרמטרים של התאמה, יכולות, מסוגלות – פתרנו את העניין

תא"ל יוסי מצליח: חד-משמעי, ואני סוגר פה סוגריים וחוזר לקבע

אורנה ברביבאי: קדימה, קבע

תא"ל יוסי מצליח: למה זו תמונת המצב? בנגדים אנחנו פחות זזים קדימה כי צריך להגיד שדווקא בנגדים התפקידים, בגלל הגיל המאוחר, פחות נגדות נשות קבע רוצות להישאר ביחידות הקצה כאשת קבע, אלה מקצועות שהם יותר סיזיפיים, צריך להגיד

אורנה ברביבאי: מאתגר

תא"ל יוסי מצליח: תמונת המצב, עולם המאפיינים

אורנה ברביבאי: תגיע לאתגרים

אורנה ברביבאי:  אני רוצה להגיע למילואים עם ודמני

תא"ל יוסי מצליח: (שקף: עולם התעסוקה)

תא"ל יוסי מצליח:  בסוף, לנו יש כצבא אתגר עם זה שבעולם מדברים על ארבעה ימי עבודה, מדברים על שעתיים וחצי אפקטיביות ביום וניצול הזמן, כשהצבא לא יודע לעבוד בשעות ולשלם לפי שעה או לא עוסק בזה ולא רואה לשעה אם יש עניין מבצעי – עזיבה גדולה בכל העולם, מחסור בהון אנושי, והתגמול שלנו מאוד לא הוגן, נקרא לו, אל מול מה שאנחנו עושים

תא"ל יוסי מצליח:  זה השיח שיש בצבא

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: מאפייני הדור)

תא"ל יוסי מצליח:  האתגר הנוסף זה במאפיינים

תא"ל יוסי מצליח:  טכנולוגיה – אוקיי, אנחנו מאוד טכנולוגים; משמעות וערך – על זה אין ספק, אנחנו צריכים לדעת לשדר את זה חזרה; למידה והתפתחות אישית – מושג שאנחנו מכניסים יותר ויותר בצבא

תא"ל יוסי מצליח:  אתגר כי הם רוצים להתפתח כל הזמן, לאו דווקא במקצוע שגזרת עליהם בחובה

תא"ל יוסי מצליח:  תזכרו, אנחנו מוציאים לקצונה לפי עולם התוכן שהוא שיבץ, ולכאורה, עולם הקבע שלי מוגדר במה שמפקד מיטב שיבץ בתחילת הדרך ולא תמיד אני רוצה להישאר במה ששמת אותי אז בגיל 18

תא"ל יוסי מצליח:  יש לי רצונות אחרים, ואנחנו מנסים להכניס יותר מעבריות בצבא

תא"ל יוסי מצליח:  ניצול זמן אפקטיבי – נגעתי; מקום נעים ונוח לעבודה – חבר'ה, יש לנו קושי עם זה

אורנה ברביבאי: תנאי שירות, כן

תא"ל יוסי מצליח: לא צריך להגיד לכם מה זה לשרת ב-417 בבקעה בהוגמ"ר

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו משתדלים כל הזמן אבל זה לא אותם facilities

תא"ל יוסי מצליח:  קחו את ההייטק מול ההייטק שלנו, דובר פה על לוטם, ותגמול הוגן נגעתי

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: תמורות בעולם הקבע)

תא"ל יוסי מצליח:  מה שקרה בתמורות בעולם הקבע, מאתגר אותנו

תא"ל יוסי מצליח:  פנסיה צוברת, מודל הקבע, ביגור נגדים, והמגבלות

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: כיווני פעולה)

תא"ל יוסי מצליח:  מה אנחנו עושים? כיווני הפעולה שלנו: המפקד, צריך לחזק אותו, לעזור לו עם סביבת עבודה מכבדת, SLB –Service Life Balance, האיזונים האלה, להכניס את זה לתוך השיח, לתת לו את היכולת לאזן בין הבית, ולהקים – לאו דווקא משפחה כבן או בת הזוג, לאו דווקא צריך להיות נשוי כדי להכניס את זה ב-DNA שלך, שהזמן הפנוי שלך הוא דבר חשוב, ולהכניס כלים לפיתוח אישי

תא"ל יוסי מצליח:       המערכת צריכה לחזק את יכולת המיצוי וההשמה בצבא

תא"ל יוסי מצליח:  ה-silo האלה שאנחנו גדלים בהם לאורך הזמן צריכים להיפרץ בלהסתכל על האדם כמו שהוא מסתכל על חייל החובה, על המלש"ב, ומאפיין אותו, אנחנו צריכים לעשות כלים יותר טובים שבהם נסתכל על האדם כקצין – אתה כבר שלוש שנים בתפקיד הזה, בוא נסתכל עליך, אולי יש לך כישורים מסוימים, או שרכשת אותם בלימודים עכשיו או משהו אחר, במקום שתברח לנו החוצה

תא"ל יוסי מצליח:       צריך להגיד שאנחנו נותנים להרבה מאוד אנשים ללמוד תוך כדי שירות

תא"ל יוסי מצליח:  כרבע מאנשי הצבא לומדים תוך כדי שירות, ומרביתם לא נשארים איתנו, זאת אומרת הם לומדים כלים ומשתחררים

תא"ל יוסי מצליח:  ולהביא מהאוצר – ואני מקווה שבהסכם באותיות הקטנות זה הכול ייכנס

אורנה ברביבאי: מתי זה אמור להיסגר מול האוצר?     

תא"ל אמיר ודמני: אני מניח שבחודש הקרוב

אורנה ברביבאי: בטווח הקרוב?     

סא"ל פבל גורלין: כן

אורנה ברביבאי: לפני התקציב

סא"ל פבל גורלין: בדיוק

תא"ל יוסי מצליח: כולנו תקווה

יונתן בן-הרוש: יש דברים שאמורים להיכנס – לאו דווקא בקבע אבל בכלל – במסגרת חוק ההסדרים או שאתם עדיין לא יודעים?      

אורנה ברביבאי: ואם יש משהו שאתם חושבים שנכון שנשים זרקור עליו דווקא בעת הזאת כדי להשפיע, דברו איתנו

סא"ל פבל גורלין: הדברים הם עוד בשיח עם משרד האוצר בשביל לסכם את הדברים

סא"ל פבל גורלין:  חלק מהדברים הם בסיכומים ואז לא צריך, חלק מהדברים יצטרכו להגיע לתהליכי חקיקה פה בכנסת

סא"ל פבל גורלין:  זה עוד בפרטים, אבל כמובן לקראת דיוני התקציב הדברים האלה צריכים להיות סגורים עד הסוף

עידו בן יצחק: למיטב ידיעתי, הדברים האלה לא יגיעו בחוק ההסדרים אלא בחוק נפרד

אורנה ברביבאי: זה לא ייכלל בהסדרים?     

עידו בן יצחק: עד כמה שאני יודע

אורנה ברביבאי: למרות שמבחינת הצבא זה היה הכי נכון

תא"ל יוסי מצליח: אנחנו פקדנו את אסטרטגיית כוח אדם מבחינת אנשים לוקחים אחריות, כפי שאמרתי, על שלושת המעגלים האלה

תא"ל יוסי מצליח:      (שקף: גמישות למפקדים – יציבות למשפחות)

תא"ל יוסי מצליח:  הרצון זה לתת גמישות יתר למפקדים, משלושת המעגלים

תא"ל יוסי מצליח:  בסוף הכול צריך לשרת את המפקד

תא"ל יוסי מצליח:  לא יעזור, מפקד זה אבא ואמא לאורך כל הדרך, אנחנו צריכים לתת לו יותר כלים לפיתוח גם אישי, ולייצב פה

תא"ל יוסי מצליח:  אל תזעזעו אותנו יותר, וזה מה שביקשנו אגב בהסכם – לא עוד מודל, לא עוד שינויים, לא עוד בשורות שאנחנו מתמודדים איתן

אורנה ברביבאי: וההסכם המתגבש נותן יציבות?     

תא"ל יוסי מצליח: כן, והיינו רוצים עוד קצת גמישות

תא"ל יוסי מצליח:  ושאף אחד לא יכעס עליי שם שחסר לי - - -     

אורנה ברביבאי: מה אתה מפחד לדבר? מי יכעס עליך? דבר

אורנה ברביבאי:  זה מה שצריך

תא"ל יוסי מצליח: אני לא מפחד, רק אני אומר – לא יכעסו עליי שאחרי מה שנקרא לחצו ידיים, אני צריך עוד מכסות רב-סרן בכיר ומכסות פרישה

אורנה ברביבאי: אז זה הזמן שלכם להשפיע

אורנה ברביבאי:  מה שלא תוציאו עכשיו, לא בטוח יהיה לכם אחר כך

תא"ל יוסי מצליח: (שקף: ערך ומשמעות)

תא"ל יוסי מצליח:  כפי שאמרתי, אנחנו מסתכלים על המפה בארבעת המקומות האלה – בצעירים, להעלות את השכר שלהם, לחזק את המשמעות בצבא, קורסים מדהימים שלא הספקנו לדבר עליהם של מולדת, כמו עדים במדים, רק בארץ, בחיזוק המשמעות בחיבור שלהם, ברתימת האנשים לערך ומשמעות שיש בצבא, מעבר למשמעות של התפקידים שהם עושים

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: "אטרקטיביות השירות")

תא"ל יוסי מצליח:  ולהיות אטרקטיביים יותר

תא"ל יוסי מצליח:  מודל הקבע, ההתאמות הנכנסות, גמישות בהסכם, שתהיה לנו יכולת יותר ולא להפריש אנשים לפי גיל או לפי הגמלה אלא לפי האיכות ולפי יכולת שלנו לפתח קדימה

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: נגדים כנכס של הארגון)

תא"ל יוסי מצליח:  והנגדים – הנגדים זה הנכס של הארגון

אורנה ברביבאי: זה הידע

תא"ל יוסי מצליח: הציר המקצועי הזה, שאם בסוף נקבל שם מכה, זאת מכה שיהיה לנו קשה בצבא להתאושש ממנה

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: לראות את משרת הקבע)

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו חיזקנו בארגז הכלים – ואני לא אכניס פה את כל מה ששמנו, אבל שמנו המון המון דברים למפקד

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: נגדים כנכס של הארגון – שימור, פיתוח וקידום)

תא"ל יוסי מצליח:  הנגדים, מעודדים אותם להשכלה, יותר ויותר נגדים משכילים יש לנו, קרוב לשמונים ומשהו אחוזים מהמובהקים למדו

תא"ל יוסי מצליח:  מודל קדנציות – להזיז אותם; נגד שומר טבע; סוגיות שכר ומענה לביגור, זה כרגע בתהליך, אני אשמח שהם יקבלו את ההתאמה כי נגדים בסוף כפי שאמרתי, הם נכס

תא"ל יוסי מצליח:       (שקף: פיתוח מותאם אישי)

תא"ל יוסי מצליח:  הקמנו מרכז לפיתוח והשמה בצבא

תא"ל יוסי מצליח:  ביום שבו אדם אומר, אני לא רוצה לגדול בציר הזה שהכשרתם אותי - -     

אורנה ברביבאי: שבו התחלתי

תא"ל יוסי מצליח: - - שהתחלתי, אלא אני רוצה שתראו אותי

תא"ל יוסי מצליח:  במקום שאני אצא החוצה - - -     

אורנה ברביבאי: ואחפש מקום עבודה, תכשירו אותי לתפקיד אחר

תא"ל יוסי מצליח: בדיוק

תא"ל יוסי מצליח:  זה שינוי לא פשוט

תא"ל יוסי מצליח:  זה נשמע פשוט אבל זה לא פשוט

אורנה ברביבאי: לא פשוט

תא"ל יוסי מצליח: כי זו תרבות ארגונית מאוד מורכבת

תא"ל יוסי מצליח:  כקצינת חיל את יודעת מה האתגר

אורנה ברביבאי: בין החילות, בין הזרועות

תא"ל יוסי מצליח: בדיוק

תא"ל יוסי מצליח:  בין סמכויות, בין חיל אוויר, בין חמ"ל, ואנחנו עוסקים בזה המון, לפתח אותך

אורנה ברביבאי: בוא תסכם את הקבע, יוסי, למול האתגרים

תא"ל יוסי מצליח: מול האתגרים זה מה שאנחנו שמנו

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו רוצים בשורה התחתונה לראות את המשרתים, זה אנחנו, לעסוק בתרבות הארגונית זה אנחנו

תא"ל יוסי מצליח:  אנחנו רוצים מכם גמישות יותר, בכלל החתכים של הגיל מ-24 עד הפרישה

תא"ל יוסי מצליח:       יציבות

תא"ל יוסי מצליח:  בואו רגע ניתן, ובגלל זה אמרתי לכל המודלים שרצו ואמרו, בואו נשנה את מודל ההעסקה בצבא – זעזוע בצבא, אין רוורס

תא"ל יוסי מצליח:  כל הגרף שראיתם, מ-98' לא היה רוורס

תא"ל יוסי מצליח:  פעולה שבוצעה, כפי שאמרת, תמיד ירדה עלינו כעניין כלכלי, לא היה רוורס אם הבנו שטעינו, ומחיר הטעות בצבא הוא מחיר כבד מאוד

תא"ל יוסי מצליח:  מפקדים, ברגע שאתם שם מפקדים או אנשי מטה או אנשי מקצוע לא מתאימים, הנזק, אנחנו נראה אותו גם בחובה

אורנה ברביבאי: צריך אולי להגיד משפט על זה, שמי שמסתכל על עולם משאבי אנוש בצבא בזירות נפרדות – חובה לבד, קבע לבד, מילואים לבד – לא מבין את ההשלכה ואת ההדדיות ביניהם

תא"ל יוסי מצליח: נכון

אורנה ברביבאי: וצריך להגיד שכל טלטלה או כל שינוי מהותי במקום אחד, מקרין באופן ישיר

אורנה ברביבאי:  גם אם אתה לא רואה את זה באותו זמן בדיוק, מקרין באופן ישיר – גם על האיכות, גם על הכמות, גם על המוטיבציה, גם על המשמעות וגם על היכולת של הצבא לעמוד במשימות שלו כשאתה פוגע במערך מסוים בהתייחס לסך הכול הפוטנציאל האנושי

תא"ל יוסי מצליח: היום עם כל הרשתות החברתיות, הכול רץ מהר מאוד

תא"ל יוסי מצליח:  אתה עושה אירוע אחד, אפקט פרפר בצד שני

אורנה ברביבאי: תודה, יוסי

אורנה ברביבאי:  ודמני, מילואים

תא"ל אמיר ודמני: (שקף: נבחרת משרתת)

תא"ל אמיר ודמני:  אני אתחיל ואומר, מילואים זה נבחרת משרתת כבר לא מעט שנים

אורנה ברביבאי: דיברנו על זה קצת

אורנה ברביבאי:  בסוף, כמה מתוך כלל האוכלוסייה, כי מדברים היום על מי מתנדב, מי כך, מי אחרת

אורנה ברביבאי:  תגיד מספר שאזרח במדינה יודע להגיד, כמה מתוך פוטנציאל המתגייסים שיכולים להתגייס לשירות מילואים בסוף נמצאים בכוח אדם מילואים, ובסוף גם מופעלים בשירות מילואים פעיל

תא"ל אמיר ודמני: במדינת ישראל, נקרא לזה בגילאים של המילואים, 22–45 נגיד, יש כ-2

תא"ל אמיר ודמני: 8 מיליון

תא"ל אמיר ודמני:  בפועל, משרתים במילואים כחצי מיליון, זה הנתון הרישומי, מתוכם כ-130,000 הם משרתי מילואים פעילים

תא"ל אמיר ודמני:  משרתי מילואים פעילים זה אומר שהם מבצעים במשך שלוש שנים 20 ימים

אורנה ברביבאי: כמה מתוך החצי מיליון?     

תא"ל אמיר ודמני: אנחנו עשינו איזשהו שינוי בהחלטת ממשלה בשנת 2022, שבה קבענו שלוחמים, הם יוכלו להיחשב כמשרתי מילואים פעילים ב-75% מהזמן, זאת אומרת ב-15 ימים בשלוש שנים

תא"ל אמיר ודמני:  זה אומר שהמספרים קצת עלו, זה מה שאמרתי כ-130,000 משרתים

תא"ל אמיר ודמני:  זה המספר שנושאים בנטל

אורנה ברביבאי: באחוזים? מבצע שירות מילואים פעיל ביחס לפוטנציאל האוכלוסייה במדינת ישראל הוא? 4%? כמה?     

תא"ל אמיר ודמני: עוד פעם, זה בחישוב מול כלל האוכלוסייה

תא"ל אמיר ודמני:  זה לא חישוב מדויק, אבל זה רק ממחיש שבסוף, מספר משרתי המילואים הפעילים הוא מעט שמחזיק את המרובה, בצורה מאוד משמעותית

אורנה ברביבאי: גיל הפטור היום?      

תא"ל אמיר ודמני: בעיקרון, גיל הפטור הוא 40 אבל יש לזה חריגים שאנחנו מאשרים כאן ויש כאלה שאנחנו משחררים יותר מוקדם אם אין אפקטיביות

אורנה ברביבאי: ונשים?      

תא"ל אמיר ודמני: בעיקרון, נשים היום מקבלות פטור במידה שהן יולדות ילד אבל שינינו את הדבר הזה באופן שהיום אנחנו מציעים להן להישאר

אורנה ברביבאי: אם היא רוצה להישאר למרות שהיא ילדה, היא יכולה להישאר במערך המילואים

תא"ל אמיר ודמני: היא נשארת, כן, אם היא רוצה להישאר

אורנה ברביבאי: החוזה בין הצבא לאיש המילואים מעל גיל 40 הוא במסלול של התנדבות

אורנה ברביבאי:  הוא אומר לך, אני מוכן להתנדב

אורנה ברביבאי:  מה זה אומר החוזה הזה? שהוא יכול לחזור בו מהתנדבות בשלב מסוים?     

תא"ל אמיר ודמני: מהתנדבות אפשר לחזור, אבל זה אומר שבמידה והוא מתנדב, הוא מתנהל כאיש מילואים לכל דבר, כ-11%

אורנה ברביבאי: אבל הוא החליט עכשיו לצורך העניין – הוא בן 41, 42 – שהוא מסיים מול צה"ל את החוזה הזה של התנדבות

תא"ל אמיר ודמני: ההתנדבות היא לתקופה מסוימת

תא"ל אמיר ודמני:  בפרקטיקה של החיים והמציאות אנחנו לא נכפה על מישהו לעשות שירות מילואים אם הוא מתנדב

אורנה ברביבאי: סמנטיקה של המציאות שלנו, זה חשוב שנדע

תא"ל אמיר ודמני: אני אומר שבסוף מדובר באחוזים משמעותיים

תא"ל אמיר ודמני:  מתוך מערך המילואים, כ-11% הם מתנדבים, אבל צריך להגיד שמן הסתם, אם מישהו מתנדב ולא מעוניין להמשיך להתנדב אז אני לא מניח שהמפקד שלו יתעקש על הביצוע של המילואים

אורנה ברביבאי: וכשאתה אומר 11% מתנדבים זה גם בהיבטים של גיל וגם בהיבטים של מקצוע

תא"ל אמיר ודמני: בעיקר בגיל

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: סד"כ מערך המילואים)

תא"ל אמיר ודמני:  אם אנחנו מסתכלים על תמונת המצב, גם ראינו את זה קודם, בעולם הלחימה תמונת המצב היא גבוהה

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו מדברים על סדר גודל של בין 120% ל-130%, שזה מה שאנחנו מכוונים

תא"ל אמיר ודמני:  בעולם תומכי הלחימה אנחנו מדברים על למטה מ-100%, אנחנו מדברים על בין 90% - - -     

אורנה ברביבאי: ואז גיל הפטור של הלחימה הוא יותר צעיר מתומכי הלחימה?     

תא"ל אמיר ודמני: בפרקטיקה לא

תא"ל אמיר ודמני:  עוד פעם, בתומכי לחימה, גם בלחימה, יש מקצועות ספציפיים – נגיד פרמדיקים או נהג משא כבד או דברים כאלה – אבל הסיפור הוא לא בגיל הפטור

תא"ל אמיר ודמני:  הסיפור הוא שהמעבריות מסדיר למילואים היא לא מלאה וכבר בעולם הסדיר יש פערים בעולם תומכי הלחימה

אורנה ברביבאי: אתה גורר את הפערים

אורנה ברביבאי:  זה בדיוק מה שאמרנו קודם

אורנה ברביבאי:  מאה אחוז

תא"ל אמיר ודמני: כן

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד שההבדל בין מצבה רישומית לפעילה בעולם החובה הוא נמוך יותר מאשר בעולם המילואים

אורנה ברביבאי: ברור

אורנה ברביבאי:  זה שהוא על הרישום זה לא אומר שהוא פעיל

תא"ל אמיר ודמני: כשאנחנו רואים 90% ואפילו 95%, זה אומר שיש פערים אבל הם מטופלים, והפער המרכזי הוא באמת במעבריות בין סדיר למילואים

אורנה ברביבאי: אמיר, אתה חושב שצריך? הרי היו שנים שגייסו כולם מחובה למילואים באופן כמעט אוטומטי, והיו לזה משמעויות גם של להחזיק מערכים, גם להכשיר וגם ציוד

אורנה ברביבאי:  אתה חושב היום, בהתבוננות רחבה על כלל עולם המילואים, שהמדיניות הזאת של גיל הפטור למילואימניקים היא נכונה או שאילו זה היה תלוי בך מבחינת צורכי הצבא – הרי הייתם בוועדת חוץ וביטחון לפני שבוע, זה היה דיון פתוח אז אני יכולה להגיד – כשאמרתם שאתם רוצים להחריג קבוצת אנשי מילואים די גדולה מהחוק, ביכולת לגייס אותם במקום פעם בשלוש שנים, פעמיים בשלוש שנים, וגם ביקשתם משך שאחר כך ויתרתם

עידו בן יצחק: הם עוד לא ויתרו

אורנה ברביבאי: זה יגיע בשלב כזה או אחר

תא"ל אמיר ודמני: יש הבדל בין מה שהייתי רוצה לבין מה שאני יכול

אורנה ברביבאי: אוקיי

תא"ל אמיר ודמני: מה שהייתי רוצה זה שמשרת מילואים יעשה שירות מילואים של 10–12 שנים וזהו

תא"ל אמיר ודמני:  זה מה שהייתי רוצה

אורנה ברביבאי: משירות סדיר, כן

תא"ל אמיר ודמני: עובדתית, כפי שהצגת ותיכף אני אציג את זה, הנטל על משרתי המילואים, במיוחד בשנתיים האחרונות, הוגדל

אורנה ברביבאי: ככל שהעומס המבצעי גדול יותר הם נדרשים ליותר

תא"ל אמיר ודמני: אפילו הוכפל

תא"ל אמיר ודמני:  נדבר תיכף בנתונים – כמה שאני אגיד בוועדה פתוחה אבל אמרנו את זה בסגור בשבוע שעבר

תא"ל אמיר ודמני:       אי אפשר להסתכל על המילואים כמקשה אחת

תא"ל אמיר ודמני:  יש מקומות שכן אפשר להגיע לגילאים יותר צעירים, זה תלוי בתמונת המצב של כל מערך ומערך

תא"ל אמיר ודמני:  עניינית, בגיל הפטור הנוכחי ובנתונים הנוכחיים, יש לנו תמונת מצב בלחימה שהיא תקינה וטובה, ובעולם תומכי הלחימה פערים שאנחנו בעיקר מושכים אותם מהסדיר

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: הרכב סד"כ המילואים)

תא"ל אמיר ודמני:  אפשר לראות פה גם את היחס בין תומכי לחימה, כ-60% מול 40% לחימה

תא"ל אמיר ודמני:  צריך לדבר על 18% נשים

אורנה ברביבאי: במילואים

אורנה ברביבאי:  סך הכול

תא"ל אמיר ודמני: וצריך להגיד שהמספר הזה נמצא במגמת עלייה והמספר הזה מן הסתם יעלה עוד מכיוון שאנחנו רואים – ראינו את זה בחלק הראשון – שיעור של נשים בשירות יותר משמעותי, מן הסתם מעבריות למילואים היא הרבה יותר גבוהה, ולכן אנחנו רואים יותר

תא"ל אמיר ודמני:  יש מערכים כמו מערך ההפעלה במודיעין שבו האחוז, אפילו רוב המשרתים זה נשים

אורנה ברביבאי: צריך גם פה להגיד הפוך

אורנה ברביבאי:  בגלל שיש לך יותר לוחמות בסדיר, הגמישות במילואים יכולה להיות יותר גדולה

תא"ל אמיר ודמני: יש לי אתגר

אורנה ברביבאי: אילו לא היה לך את הגדודים המעורבים עם נשים היום בגבולות, העומס על אנשי מילואים היה דרמטית יותר גדול

תא"ל אמיר ודמני: זה ברור ובגלל זה גם - - -      

אורנה ברביבאי: לא ברור לכולנו, צריך להגיד את זה כי יש מי שחושב שנשים לא צריכות להתגייס ויש כאלה שחושבים – שרים בממשלה – שלא צריכות להיות לוחמות

אורנה ברביבאי:  המשמעות של הגיוס שלהן לתפקידים האלה מקל באופן מסוים על אנשי מילואים שמתגייסים ליותר ימים

תא"ל אמיר ודמני: א', זה נכון

תא"ל אמיר ודמני:  ב', הוא גם מאפשר לצבא הסדיר להיות הרבה יותר חזק, דיברתי על זה קודם, והראיה שאנחנו ממש בימים אלה מגייסים את הגיוס השני של הגדוד החמישי של הגנת הגבולות

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: המפקדים במילואים)

תא"ל אמיר ודמני:  כשאנחנו מסתכלים על מפקדים במילואים, אפשר לראות פה גם את הנתונים

תא"ל אמיר ודמני:  הרמה של המ"פים, מג"דים, האיוש הוא מאוד גבוה

תא"ל אמיר ודמני:  יחד עם זאת, צריך להגיד שיש פה אתגר לא קטן וזה בגלל העומס שמוטל על מ"פ ומעלה, שהוא לא רק התעסוקה והאימון אלא הרבה מאוד פעילויות אחרות של ניהול הפלוגה, ניהול הגדוד; מ"מ, ניהול המחלקה, ואין ספק שאנחנו עושים הרבה מאוד פעולות עכשיו כדי לחזק את משרתי המילואים לתפקידים האלה

תא"ל אמיר ודמני:       אחד הדברים לדוגמה שעשינו לאחרונה, נתנו למעלה מ-100 מלגות לסמ"פים, מי שהולכים לתפקידי מ"פ למימון של תואר, ויש כאן גם שינויים שעושים בקורס מ"פים ובקורס מג"דים כדי שהם יהיו יותר מותאמים למשרתי מילואים, ועוד תוכניות אחרות של מעבריות מסדיר למילואים של נשים לתפקידי מ"פ

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: איוש חוגרים בחלוקת מערכים)

תא"ל אמיר ודמני:  מבחינת האיוש עצמו הראיתי את זה

תא"ל אמיר ודמני:  סך הכול מדברים על איוש תקין, במקצועות תומכי הלחימה קצת פחות

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: סקר הוגנות ותגמול)

תא"ל אמיר ודמני:  באמת, יש לנו אתגרים רבים בעולם המילואים, הם באים לידי ביטוי בעיקרים של הסקר שאני מציג פה

תא"ל אמיר ודמני:  אפשר לראות כאן שבכל מה שקשור, לצורך העניין לרמת המוטיבציה והלכידות של המסגרת, יש ירידה מסוימת

אורנה ברביבאי: ירידה במוטיבציה בהשוואה ל-?     

תא"ל אמיר ודמני: ביחס לשנים קודמות, וירידה מסוימת בהתייצבות לתעסוקות ולאימונים

אורנה ברביבאי: אתה יכול לדבר במספרים?     

תא"ל אמיר ודמני: בואי נאמר כך

תא"ל אמיר ודמני:  שיעור ההתייצבות לתעסוקות מבצעיות עמד על כ-70%, כשני-שלישים

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד, יש אנשים שמקבלים שחרור מטעמים שהם לגיטימיים לחלוטין

אורנה ברביבאי: בבסיס, זימנתי מאה אחוז, התייצבו 70% ליום הראשון

תא"ל אמיר ודמני: כן

תא"ל אמיר ודמני:  שיעור ההתייצבות לאימונים הוא קצת יותר נמוך, הוא עמד על אזור 60%

אורנה ברביבאי: ושוב, אני רוצה לחדד לציבור, זה לא קשור למה שקורה עכשיו

תא"ל אמיר ודמני: לא, זה לא קשור

אורנה ברביבאי: אתה אומר, מלכתחילה יש שחיקה בהיקף ההתייצבות למערך המילואים

תא"ל אמיר ודמני: יש שחיקה

תא"ל אמיר ודמני:  הנתונים האלה הם נתונים בני שנה פלוס לפחות ואני אומר שהסיבה המרכזית, זה בעיניי נובע משני דברים

תא"ל אמיר ודמני:  אחד, מהגדלת העומס, אני מייד אדבר על זה

אורנה ברביבאי: שחיקה

תא"ל אמיר ודמני: בשחיקה

אורנה ברביבאי: של פחות אנשים ליותר ימים

תא"ל אמיר ודמני: נכון

תא"ל אמיר ודמני:  ושנית, מכך שהאנשים האלה לא זוכים מבחינתנו - - -     

אורנה ברביבאי: להוקרה ותגמול של החברה

תא"ל אמיר ודמני: להוקרה והתגמול הנדרש

אורנה ברביבאי: כולל מקום עבודה, פיטורים, משפחה

תא"ל אמיר ודמני: אבל צריך להגיד שעדיין השיעור הוא מאוד גבוה, זה לא שעכשיו יש איזושהי בעיה

תא"ל אמיר ודמני:  החיבור בין סדיר למילואים בשנים האלה הוא הרבה יותר משמעותי מאשר בעבר, זאת אומרת היום בכל יחידה סדירה יש היקף גדול של משרתי מילואים

תא"ל אמיר ודמני:  מן הסתם, האינטנסיביות של השירות היא משמעותית, ואמרתי, יש שינוי של מודל האימונים למילואים מ-21' ואילך שהוא יותר משמעותי

תא"ל אמיר ודמני:  יש פה עומס לא קטן ויש פה גם צרכים – אמרנו את זה קודם – שגם בשובר גלים הביאו להרחבה משמעותית של השימוש בתעסוקות מבצעיות ובהיקפי הגדודים עד כדי הכפלה של היקף הגדודים שמבצעים תע"מ

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: מערך המילואים – ציפיות)

אורנה ברביבאי: מה הציפיות?     

תא"ל אמיר ודמני: מה אנחנו עושים עם הדבר הזה? אני אומר, יש פה עיסוק מאוד משמעותי של מפקדים בצה"ל, מהרמטכ"ל דרך אלופי הפיקודים, מפקדי האוגדות וכו', והחטיבות

אורנה ברביבאי: מתוך הבנת החשיבות שלהם לכל תרחיש

תא"ל אמיר ודמני: נכון

תא"ל אמיר ודמני:  ולכן, באמת יש פה כמה מהלכים

תא"ל אמיר ודמני:  אחד זה הסיפור הזה של משמעות, נחיצות ותיאום ציפיות, וחיבור גם אופרטיבי וגם משימתי מאוד משמעותי

תא"ל אמיר ודמני:  הדבר השני זה באמת חיזוק מאוד משמעותי של דרג הפיקוד

תא"ל אמיר ודמני:  נעשו בצבא לא מעט פעולות כדי לחזק את זה, בעיקר בהיבטים של מנטורים, בחירת המועמדים, תהליכים באמת יותר עמוקים של בחירה

תא"ל אמיר ודמני:  גם סוגיות של אתוס השירות, מייד אני אתן כמה דוגמאות, חקיקה והחלטות ממשלה בסוגיות של הוקרה ותגמול

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: סטטוס החלטות ממשלה 22')

תא"ל אמיר ודמני:  קשה לראות את זה אבל בשנת 22' עברה החלטת ממשלה, במאי 22', היו שם שורה של נושאים שטופלו

תא"ל אמיר ודמני:  לטעמנו זאת לא הייתה החלטה מספיק רחבה, לטעמנו החלטות ממשלה כאלה הן החלטות שהיו צריכות לכלול את כלל משרדי הממשלה בהיבט גם של המימון

תא"ל אמיר ודמני:  לא כל משרדי הממשלה עשו את זה, בעיקר הנטל היה פה על תקציב הביטחון

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו בכל מקרה מתכוונים, מכינים את עצמנו כרגע לשורה של החלטות חדשות

אורנה ברביבאי: למה לא כחלק מההסדרים? זה היה הכי נכון לכם

תא"ל אמיר ודמני: אנחנו עושים את זה גם כחלק מההסדרים

תא"ל אמיר ודמני:  הצגנו את זה

תא"ל אמיר ודמני:  כפי שאמרתי קודם, הרעיון של יוקרת השירות שאנחנו מדברים עליו במסגרת מודל החובה המותאם, הוא קשור גם למילואים כיוון שאותם אנשים, לא רק שאנחנו רואים אותם עושים שירות משמעותי בסדיר אלא רובם המוחלט ממשיך גם לשירות מילואים לאורך שנים, ולכן בוודאי זה כלול שם

תא"ל אמיר ודמני:       שורה של החלטות ממשלה, שבאמת המטרה שלהן תהיה, מעבר לדקלרציה שהיא מאוד חשובה דרך אגב, לחזק מאוד את משרתי המילואים, בדגש על משרתי המילואים הצעירים ומשרתי המילואים שמבצעים תעסוקות ואימונים

תא"ל אמיר ודמני:       צריך להגיד שבצבא פועלת תוכנית רב-שנתית שנקראת תר"ש תנופה במילואים, שהיא כבר נמצאת בתוך השנה השלישית שלה עכשיו, ב-2023

אורנה ברביבאי: היא מתוקצבת?     

תא"ל אמיר ודמני: היא מתוקצבת ויש לה וקטורים שעוסקים גם בסוגיית הלכידות

תא"ל אמיר ודמני:  לדוגמה, תוכניות לכידות לרמת הפלוגה, לרמת הגדוד, לרמת החטיבה

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד, כשמדברים עם מפקדים במילואים הם מאוד מציינים את הדברים האלה כדברים מאוד משמעותיים

תא"ל אמיר ודמני:       הדבר השני זה באמת פעילות מאוד חזקה בסוגיית המעטפת המשפחתית, זה מאוד מאוד התחזק הווקטור הזה אל מול גם שובר גלים

תא"ל אמיר ודמני:  כלים למפקד, שהם כוללים גם ימ"מ נוסף, גם כלים לוגיסטיים וגם כלים אחרים

תא"ל אמיר ודמני:       פעילות שלמה להוקרת מפקדים, שחלקה גם הייתה בהחלטות הממשלה, פעילות משמעותית מאוד של הנגשת מידע

תא"ל אמיר ודמני:  צריך לתת כדוגמה נגיד את מערכת קודקוד, בעבר מג"ד או מ"פ היו צריכים ללכת ממשרד קישור להוציא דוחות, היום יש להם מערכת שהם יודעים

תא"ל אמיר ודמני:  כמובן שהמערכת הזאת, יש לה עוד פוטנציאל משמעותי להתפתחות נוספת

תא"ל אמיר ודמני:  כל התהליך של מעבר מסדיר למילואים, דיברתי על זה גם קודם

תא"ל אמיר ודמני:  בתוך התוכניות שלנו של שער היציאה זה מובנה גם, זאת אומרת הרעיון הזה מסדיר למילואים הוא מאוד משמעותי ביכולת לחבר את משרת המילואים כבר לימ"ח שלו, ליחידה שלו, עוד לפני שהוא השתחרר בכלל

תא"ל אמיר ודמני:       מבחינת פעולות ללכידות המסגרת – אני לא אעבור דבר דבר אבל פעולות כמו תוכנית פק"ל, שזו תוכנית לרמת הפלוגה, כבר 100 פלוגות עושות את זה השנה, שבתות חינוך, דו-יומי מורשת, יש פה המון המון פעולות שהן מאוד מאוד נדרשות ומאוד מוצלחות, גם במשובים שאנחנו מקבלים ממשרתי מילואים

תא"ל אמיר ודמני:       יש פה תהליך שלם בסוגיה של ההוקרה

תא"ל אמיר ודמני:  צריך להגיד שזה גם מתחבר למודל הרשותי שדיברתי עליו קודם

תא"ל אמיר ודמני:  הרבה מאוד מהרשויות, בצדק, רוצות להוקיר, להעריך ולציין את משרתי המילואים שלהן, ויש פה גם תהליכים אחרים, אני לא אעבור אחד אחד אבל הרעיון הוא באמת לייצר גם בתוך החברה שבה אנשים נמצאים את ההוקרה הנדרשת כדי באמת לתת את התמיכה לעניין הזה של שירות משמעותי

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: תיקוני חקיקה – חוק המילואים)

תא"ל אמיר ודמני:  אנחנו עומדים בפני הבאה לכנסת, יש ועדת שרים לענייני מילואים בראשות שר הביטחון, מספר נושאים של חקיקה

תא"ל אמיר ודמני:      (שקף: תגמול והוקרה – כיווני פעולה)

תא"ל אמיר ודמני:  המטרה תהיה לחזק את משרתי המילואים

תא"ל אמיר ודמני:  הראשון שבהם זה הגדלה של מה שנקרא התגמול המזערי

תא"ל אמיר ודמני:  היום, משרת מילואים מקבל סכום מינימלי – מי שאיננו עובד – של כ-204 שקלים, בכוונתנו להעלות הסכום הזה בצורה משמעותית

אורנה ברביבאי: מה זה משמעותית? למה?     

תא"ל אמיר ודמני: משמעותית זה להביא אותם לערך יום שהוא - -     

אורנה ברביבאי: ריאלי

תא"ל אמיר ודמני: - - ריאלי ביחס לשכר הממוצע במשק

תא"ל אמיר ודמני:  היום זה פחות משכר המינימום, ה-204 שקלים האלה

תא"ל אמיר ודמני:  הדבר השני זה תגמול נוסף בגין כשירות מבצעית למי שמבצע תע"מ אימון, בדיוק אל מול הנקודה שדיברתי עליה קודם של חיזוק הווקטור הזה של מי שנושא בנטל, של תעסוקות אימונים

תא"ל אמיר ודמני:  הדבר השלישי הוא עיסוק בנושא של שיפוי מעסיקים, שלא טופל עד כאן ביחס ליכולת לבצע מילואים

תא"ל אמיר ודמני:       (שקף: החלטת ממשלה – הצעות)

תא"ל אמיר ודמני:  וגם, שורה של החלטות ממשלה שאנחנו מגבשים אותן עכשיו

אורנה ברביבאי: זה לקראת יום המילואים?      

תא"ל אמיר ודמני: כן, בדיוק

תא"ל אמיר ודמני:  כל הדברים האלה יתכנסו גם לקראת יום המילואים

אורנה ברביבאי: אני אומרת לכם את זה רגע כועחו"ב

אורנה ברביבאי:  אנחנו צריכים לראות איזה נושאים אנחנו מקדמים במסגרת החקיקה כחלק מהיערכות ליום המילואים ומה אנחנו עושים

אורנה ברביבאי:  תהיו מתואמים איתנו, ודמני, על מה אתם מצפים מוועדת חוץ וביטחון, ואני כוועדת משנה אשמח כמובן לסייע בזה בתחום ספציפי של מערך המילואים

תא"ל אמיר ודמני: כרגע זה נמצא בגיבוש סופי של ההחלטות, יש שורה של נושאים

תא"ל אמיר ודמני:  זה עתיד להגיע לפי הסדר לוועדת שרים לענייני מילואים

אורנה ברביבאי: נקבעה כבר? יש מועד?     

תא"ל אמיר ודמני: יש

תא"ל אמיר ודמני:  כן, זה יקרה בזמן הקרוב

אורנה ברביבאי: תעמדו על זה, כי אחרת אתם לא  מסתנכרנים ללוחות הזמנים

תא"ל אמיר ודמני: הכול הולך להסתנכרן גם לאישור התקציב וגם ליום ההוקרה, זה במקרה גם יוצא קרוב

אסף פרידמן: זה ביחד

תא"ל אמיר ודמני: בדיוק

תא"ל אמיר ודמני:  וגם צריך להגיד, כפי שאמרנו קודם, שיש מרכיבים שאנחנו כללנו בסוגיית חוק יוקרת השירות או השינויים שאנחנו רוצים לעשות בגין מודל החובה העתידי, שזה קשור קשר ישיר לנושא של מילואים

תא"ל אמיר ודמני:      אז אם אני אסכם

אורנה ברביבאי: תן סיכום על כלל ההצגה שלך היום

תא"ל אמיר ודמני: על הכלל או רק על המילואים?     

אורנה ברביבאי: על הכלל

תא"ל אמיר ודמני: אני אגיד שיש בפנינו אתגרים, אם זה בעולם של החובה זה האתגר של להמשיך ולשמר ולחזק את המוטיבציה לשירות קרבי ולשירות משמעותי

תא"ל אמיר ודמני:  אני חושב שגם מודל חובה עתידי ייצור לנו אתגרים

תא"ל אמיר ודמני:  אני חושב שהפעולות שאנחנו מבצעים בהכנה לצה"ל במודל הרשותי, השינויים שאנחנו עושים במיון, שעשינו במיון והתוכניות שהן מאוד משמעותיות בסוגיית השער לעתיד והשילוב לאזרחות, הם פתרונות מאוד משמעותיים כדי לחזק את מודל החובה ואת עולם החובה, שכפי שאמרתי הוא נמצא באתגר משמעותי

תא"ל אמיר ודמני:       לעניין המילואים, צריך לומר, אנחנו מדברים פה על נבחרת משרתת, אנחנו מדברים על הרחבה משמעותית של הנטל, והדבר הזה מחייב אותנו מעבר לפעולות - - -     

אורנה ברביבאי: יותר עומס על פחות אנשים

תא"ל אמיר ודמני: נכון

תא"ל אמיר ודמני:  מעבר לחיזוק של מרכיבי הכשירות, האימונים והגדרת הנחיצות של משרתי המילואים, שזה קורה היום לשמחתי, גם לפעול בצורה יותר עצימה בסוגיית ההוקרה והתגמול למשרתי המילואים

תא"ל אמיר ודמני:       אם אני מסכם את הכול, אני אגיד שאני חושב שאנחנו עושים לא מעט צעדים בעניין הזה

תא"ל אמיר ודמני:  חשוב מאוד שהם יהיו משולבים בעשייה ובתמיכה ובהשתתפות של כלל הגורמים שהם רלוונטיים גם במדינת ישראל בהקשר הזה

תא"ל אמיר ודמני:  אני חושב ששיתוף הפעולה שלנו עם הרשויות המקומיות ובכלל עם השלטון המקומי הוא ראוי לציון, עם משרד החינוך, ואני חושב שאנחנו יכולים להמשיך ולעשות ביחד עוד הרבה דברים טובים למדינת ישראל

אורנה ברביבאי: תודה, ודמני

אורנה ברביבאי:  ד"ר אסף מלחי, מהמכון לדמוקרטיה

ד"ר אסף מלחי: שלום

ד"ר אסף מלחי:  קודם כול, אני שמח לראות שיש בעצם אימוץ של חלק מההמלצות של המכון ושל גופים אחרים לגבי קיצור שירות החובה ואימוץ של מודל דיפרנציאלי בשירות

אורנה ברביבאי: שבהתהוות עכשיו, צריך להגיד

ד"ר אסף מלחי: בהתהוות, ואנחנו חושבים שזה צעד נכון כדי לחזק גם את האתוסים וגם את הפרקטיקה

ד"ר אסף מלחי:       אני רוצה להפנות את תשומת הלב לשאלות שקשורות לנושא של סרבנות סמויה או סרבנות אפורה, נקרא לזה כך, לפני הגיוס, בעצם עד כמה תהליכי המיון והשיבוץ החדשים שתיארת כאן בצורה מלאה ומפורטת, אמורים לצמצם או להפחית את התופעה הזאת, כי אני זוכר שגם בדיונים הקודמים אתם דיווחתם, בעצם הצבא דיווח על הקושי בעלייה בשיעורי הפטור מטעמים נפשיים וכאלה ואחרים

אורנה ברביבאי: צריך להגיד שהוא הציג את זה בחלק הראשון, אבל הוא יענה כהבנתו

ד"ר אסף מלחי: והנושא של נשירה במהלך השירות, נושא נוסף

ד"ר אסף מלחי:  ואני מצטרף לקריאה שלך, יושבת-ראש הוועדה, לגבי הנושא של תחושת ההוגנות והשוויון כלפי האוכלוסיות שלא משרתות

אורנה ברביבאי: גם בזה, זאת שאלה אולי שלי לסיכום, שחשוב שתתייחס אליה, כאשר אנחנו פה בבית הזה עוסקים בסיפור של חקיקה ושוויון בחוקים כאלה ואחרים, מה המשמעות של אי גיוס אוכלוסיות

אורנה ברביבאי:  הרי חוק  טל והמשמעות שלו מול בג"ץ בהיבט של גיוס כלל האוכלוסיות זה לא דבר חדש

אורנה ברביבאי:  מה המשמעות מבחינתכם לתרחיש כזה או אחר?      

תא"ל אמיר ודמני: אני אענה ראשון ראשון

תא"ל אמיר ודמני:  לשמחתי, אנחנו לקראת גיוס עכשיו

תא"ל אמיר ודמני:  אני רואה גיוס מלא, ולשמחתי לא רואה תופעות של סרבנות ואני מאמין שגם לא ניתקל בתופעות של סרבנות כי אני חושב שהמתגייסים והציבור הישראלי בכלל, מבינים את ערך השירות ומבינים את המשמעות של השירות בצה"ל ואת האתגרים הביטחוניים שאנחנו עומדים בפניהם

תא"ל אמיר ודמני:       לגבי הנושא של המורכבות סביב נושא החוסן, הצגתי פה בחלק הראשון שאנחנו נערכים לזה גם בהיבט המקצועי וגם בהיבט בעיקר של ההכנה לצה"ל בנושא הערכי

תא"ל אמיר ודמני:  אני חושב שההיערכות שלנו בנושא הכנה לצה"ל, היא משפרת ומשנה את תמונת המצב – עוד פעם, לא באופן מלא אבל העובדה שיש תיאום ציפיות הרבה יותר משמעותי עם מתגייסים בכיתה י"א, בכיתה י"ב, שהם מגיעים ומדברים איתם ומסבירים, יש לזה השלכות

אורנה ברביבאי: תהליכי הכנה לצה"ל זה מרכיב ישיר למוטיבציה שלהם

תא"ל אמיר ודמני: כן, כולם באים לצו ראשון ביחד כבית ספר עם המערכת של המחנכים, יש לזה ערך מאוד גדול

תא"ל אמיר ודמני:       לגבי הנושא של ההשתתפות, הצגתי שבשנים האחרונות ראינו ירידה במגמת ההשתתפות

תא"ל אמיר ודמני:  דיברנו על זה שכ-69% מקרב הגברים מתגייסים וכ-56% מקרב הנשים, וחשוב לנו לומר שהדבר הכי חשוב מבחינתנו זה להוקיר ולייחד את מי שעושה שירות צבאי בצורה ברורה, מעל לכל שירות אחר, וביחס לשירות עצמו, להוקיר את מי שעושה שירות קרבי, להוקיר את מי שעושה שירות כתומך לחימה ביחידה קדמית ולהוקיר את מי שמשרת בצה"ל

תא"ל אמיר ודמני:  זה נושא קריטי וחשוב, אמרתי גם שאנחנו מביאים אותו לידי ביטוי במודל החדש תחת הכותרת חוק יוקרת השירות, הוקרת המשרתים

תא"ל אמיר ודמני:      לגבי אוכלוסיות שאינן משתתפות, אני חושב שאנחנו נמשיך לעשות את כל המאמצים לשלב את כלל האוכלוסיות בצה"ל, אנחנו עושים את זה כל הזמן, אנחנו פותחים מסלולים חדשים

תא"ל אמיר ודמני:  באחרונה, פתחנו לחרדים גם מסלולים טכנולוגיים שהם מאוד מצליחים, גם לנשים חרדיות יש תוכניות שמשלבות בצה"ל, כמובן הכול על פי כללים שנותנים את מלוא הכבוד לכל אוכלוסייה

תא"ל אמיר ודמני:      אנחנו מדברים גם על פעילות מאוד משמעותית שלנו בקרב המגזר הערבי, ואנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי לתת את התנאים המתאימים ואת התוכניות המתאימות כדי להרחיב את היקף המשרתים

תא"ל אמיר ודמני:  זה מה שאני יכול לומר

אורנה ברביבאי: טוב

אורנה ברביבאי:  אני כמובן לא אכניס אותך לסוגיות פוליטיות כלובש מדים, אבל התשובה שלך הייתה מאוד – איך אני אומר – לוקחת בחשבון את המשמעות שאתה לובש מדים בשיח פוליטי מאוד סוער סביב סוגיות השוויון

אורנה ברביבאי:       אני אסכם ואני אומר

אורנה ברביבאי:  קודם כול, תודה לכם

אורנה ברביבאי:  המאמץ שנוגע להבנת הערך או המשמעות הגדולה ביותר להצלחתו של צה"ל הוא היכולת למקסם את היתרון האנושי ואת הגיוס הרחב גם בחובה, גם בקבע וגם במילואים

אורנה ברביבאי:      אין לי ספק שהאתגרים כפי שהצגתם אותם, הם עוד הרבה יותר מורכבים

אורנה ברביבאי:  אני מכירה את הנטייה של הצבא להגיד, אנחנו מתמודדים וכל קושי אנחנו הופכים להזדמנות, הכול בסדר, אבל אני הצלחתי לסנן את המורכבויות, גם בהקשרים של שירות חובה, על אף העלייה הדמוגרפית ופוטנציאל הגידול הדמוגרפי

אורנה ברביבאי:  יותר אוכלוסיות לא מתגייסות

אורנה ברביבאי:  אנחנו רואים את העלייה בהיקף הפטור גם לפני השירות, בגיוס לצה"ל, וגם בהיקף הנשר בשירות, והדוקטור שאל על סרבנות

אורנה ברביבאי:  הסרבנות, היא לא באה תמיד במובן "אני מסרב להתגייס"

ד"ר אסף מלחי: ודאי שלא

אורנה ברביבאי: היא באה לידי ביטוי בהקשרים של פניות פרט שיורדות מדרג ושל שחיקה בפרופילים ובעלייה בנשר הנפשי וכו'

אורנה ברביבאי:  אז אין לזה שם של תג, של ברקוד של סרבנות אבל אנחנו רואים את המורכבות

אורנה ברביבאי:      הצרכים המבצעיים של צה"ל רק גדלים, אני יודעת להגיד את זה מהקשרים אחרים של ועדת חוץ וביטחון, לאו דווקא ועדת משנה לכוח אדם

אורנה ברביבאי:  אנחנו מבינים מקרוב ומרחוק את האתגרים המשמעותיים המבצעיים ואנחנו מבינים את המשמעות של המרכיב האיכותי האנושי כדי לאפשר לצה"ל לעמוד ביעדים שלו

אורנה ברביבאי:      אז אנחנו רואים את זה בחובה, אנחנו רואים את זה במילואים, פחות ופחות אנשים נדרשים לעשות יותר ויותר, ואנחנו רואים את מודל הקבע

אורנה ברביבאי:  אני מבינה שהצבא עכשיו מצוי מול האוצר בהקשרים רבים ומגוונים, שזה מתכנס גם להסדרים וגם ליום ההוקרה, ובכלל

אורנה ברביבאי:      אני אומרת לכם שאני רואה את הוועדה הזאת כוועדה שנועדה לסייע, לאתר יחד אתכם את המורכבויות, לנסות לתווך את הפער ולנסות לקדם גם מול האוצר וגם מול החברה הישראלית – שלפעמים בהמשגה של איפה נמצא הצבא מול איפה הוא צריך להיות – אני חושבת שיש חשיבות מאוד משמעותית

אורנה ברביבאי:       אין לי עניין להכניס את המורכבות, את הסערה של הבית הזה, לתוך שורות הצבא אבל אני כן רוצה להתמודד עם המורכבות שהצבא נדרש לסוגיות ליבה בחברה הישראלית, דווקא בעת הזאת, ואנחנו נייחד לזה גם את הדיונים בהתאמה

אורנה ברביבאי:       אני חושבת שנתתם לנו כר רחב שאפשר ממנו לדלות את סוגיות הליבה שנמשיך לעסוק בהן, ואנחנו גם נהיה בקשר ונראה מהן הסוגיות שאיתן אנחנו נתקדם הלאה

אורנה ברביבאי:      תודה רבה לכם

אורנה ברביבאי:  הדיון נעול