ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 22, 2023-03-01 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט, ראשון לשלישי 2023, ח' באדר התשפ"ג, בנושא של הצעה לסדר היום שהעליתי למליאה עם החברים חברי הכנסת דן אילוז ולימור סון הר מלך, ומאחורי הקלעים גם חה"כ עמית הלוי – כידוע לכם אי אפשר להצטרף מספר חברי מפלגה לאותה הצעה לסדר, אבל גם הוא בהחלט יזם אותה

יוסף טייב:      הנושא הוא הסתה וקידום נרטיב פלסטיני בתכני הלימוד של בתי הספר במזרח ירושלים; היום אנחנו נתמקד בנושא בהקשר של מזרח ירושלים, אבל לצערי מדובר בתופעה רוחבית שנוגעת בכלל הארץ

יוסף טייב:  לכן אני חושב שגם בנושא הזה יהיה דיון המשך בנוגע לשאר המקומות

יוסף טייב:       אני רוצה לדבר על ההחלטה להביא את זה כהצעה לסדר היום במליאה ולהוריד את זה לוועדה: בתקופה האחרונה אנחנו עדים לגל טרור ופיגועים שמבוצע על ידי נערים

יוסף טייב:  עלתה השאלה איך זה יכול לקרות? מאיפה העוז והתעוזה הזו של נער בן 13 לרצוח חפים מפשע, איך נער כה צעיר נוטל נשק ויוצא בהחלטה ובמטרה להרוג יהודים?      מהר מאוד התגלתה בפנינו תמונה, שבבתי הספר בהם לומדים אותם נערים, מחנכים אותה להסתה, לשנאת יהודים רק מעצם היותם יהודים ולא משום סיבה אחרת

יוסף טייב:      לא יתכן שמדינת ישראל, כממשלה ובוודאי לא בממשלה הנוכחית, במשרד החינוך, באחריותנו ועל כתפינו מעצם העובדה שאנחנו מתקצבים ומסבסדים אותה, נאפשר לתת יד לתקצוב של תכנים שמביאים להסתה, לשנאת העם היהודי ובסוף גם לרצח של אזרחים חפים מפשע, וזה לא משנה מאיפה הם מגיעים

יוסף טייב:  לכן אני חושב היה חשוב גם להעלות את זה לסדר היום של המליאה, וגם לדון בנושא הזה פה, בוועדת חינוך

יוסף טייב:      קבענו להיום דיון ארוך, שייערך כשעתיים

יוסף טייב:  אנחנו נציף תחילה את הדברים, נשמע ממשרד החינוך על דרכי הפעולה, על נושא הפיקוח ועל מה שנעשה כבר בעבר ואחר כך ננסה להגיע למסקנות

יוסף טייב:  אני רוצה לברך את מי שטרח והגיע, למרות הקשיים בהגעה למשכן הכנסת

יוסף טייב:  ברשותכם נפתח ברשות הדיבור עם יוזמי הדיון, דן אילוז, בבקשה

דן אילוז: האמת היא שהרוב כבר נאמר בתוך המליאה, אבל אחזור על כמה דברים פשוטים

דן אילוז:  כהקדמה אגיד, שדווקא היום, כשרואים בחוץ את הפילוג בו נמצא העם כרגע, עדיין יש כמה דברים שמחברים בנינו

דן אילוז:  למשל, הזעזוע שכולנו מרגישים כשרואים ילד בן 13 שיוצא ומבצע פיגוע

דן אילוז:       אני מניח שהמוזמנים פה ידברו על כל הפרטים, על החלוקה בין הרשמי, מוכר שאינו רשמי, פרטי, אונר״א ושאר המקומות האלה

דן אילוז:      בנוסף, ההבדלים בין תוכנית הלימודים הפלסטינית לתוכנית הלימודית הישראלית, שאמנם, צריך להגיד שישנן בשורות של שינוי בנושא הזה בשנים האחרונות, אבל למרות זאת, בסוף, אנחנו ממשיכים להיות במציאות שבה מדינת ישראל מממנת הסתה לטרור, זו היא השורה התחתונה ואי אפשר להתעלם מהדבר הזה, זו מציאות שהיא בלתי מתקבלת על הדעת בשום צורה

דן אילוז:       את מה שקורה במדינות אויב אנחנו כולנו מכירים ויודעים

דן אילוז:  אבל בכל העולם, בכל מדינה מערבית, לא קורה מצב כמו מה שמתאפשר אצלנו, ואם היה קורה כולנו היינו קופצים ומוחים

דן אילוז:  מדינת ישראל עושה את הדבר הזה, ומתקצבת תוכנית לימודים כמו זו שמתקיימת במזרח ירושלים

דן אילוז:       אפילו תוכנית הלימודים המצונזרת, עם הספרים המצונזרים שלא ברור בכלל האם משתמשים בהם או לא, ואני מניח שזה גם נושא שיעלה לדיון, גם היא עוסקת באותו נרטיב פרו פלסטיני אנטי ישראלי

דן אילוז:  זו אותה התוכנית שמלמדים ברמאללה, עם קצת צנזורה

דן אילוז:      לכן זה נושא שצריכים בהחלט למצוא עבורו פתרונות

דן אילוז:  אני מודה לכל מי שהגיע כדי לדון איתנו ומאמין שבעזרת ה׳ במהלך הדיון גם נגיע למציאת פתרונות

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת עמית הלוי, בבקשה

עמית הלוי: כן

עמית הלוי:  אני יכול לומר משהו קטן

עמית הלוי:  יש לי שאלה, נמצאים פה נציגי שב״כ ונציגי אגף חינוך בעירייה?     

יוסף טייב: נציגי העירייה נמצאים פה בחלקם, חלק מנציגי משרד החינוך

יוסף טייב:  אני יודע שיש כמה מניצי העירייה שעדיין נמצאים בשער וכנראה יגיעו בהמשך

עמית הלוי: תודה רבה אדוני היו״ר ותודה לחבר הכנסת אילוז

עמית הלוי:  זה לא הדיון ראשון שמתקיים בנושא הזה כאן בוועדה, גם קודמתך בתפקיד קיימה דיונים כאלה

עמית הלוי:  הנתונים ידועים פחות או יותר והשינוי במעבר לתוכנית חינוך ישראלית הוא מינורי מאוד

עמית הלוי:  החידוש בדיון הזה יהיה, שנצא מכאן עם משהו מעשי ולא נחזור על דיבורים שכבר היו בפעמים קודמות, אחרת אין צורך, לא בנו ולא בקיום הדיון הזה

עמית הלוי:  זו המלצה שאני חושב ששנינו נוהגים בה גם בעוד כמה תחומים

עמית הלוי:       אני רוצה לפתוח בהקדמה על השוני בין חינוך והסתה

עמית הלוי:  חינוך אינו דומה להסתה

עמית הלוי:  הסתה לרצח היא דבר חמור וחינוך לרצח הוא דבר חמור שבעתיים

עמית הלוי:  ילד מגיע לבית הספר במזרח ירושלים ומקבל מסרים בטקסטים ובסאב טקסטים, שמחנכים אותו לזה שאין מדינת ישראל בכלל

עמית הלוי:  הוא לומד חיבור וחיסור בהמחשה להרג יהודים, שלהרוג יהודי ועוד יהודי שווה להרוג שני יהודים

עמית הלוי:  הדברים הללו טבועים בעומק החינוך שאותו מקבל הילד במזרח ירושלים

עמית הלוי:       כאן נמצא השוני בין הסתה לרצח לבין חינוך

עמית הלוי:  התודעה כולה טבועה ושקועה בתוך המחשבות האנטישמיות העמוקות ביותר וכך הילד גדל

עמית הלוי:  מה שמוביל למצב בו, כמו שאמר בצדק חבר הכנסת אילוז, ילד יכול לצאת מביתו עם אקדח על מנת לבצע פיגוע

עמית הלוי:  המקרים שראינו עכשיו הם לא הראשונים, ולכן אני אומר שמדובר באירוע תשתיתי

עמית הלוי:       למערכת הביטחון ולפוליטיקאים יש מנהג לומר אחרי מקרים כאלה שהם יתפסו את הרוצח

עמית הלוי:  כמובן שזה מה שצריך לעשות, אבל מדובר בתפיסה שהיא שגיאה עמוקה

עמית הלוי:  אתמול חזרתי מניחום אבלים אצל משפחת יניב, ואמירה כזו בעצם אומרת להורים שתהיה פעם הבאה, ושגם בפעם הבאה אנחנו נתפוס את הרוצח

עמית הלוי:  לא

עמית הלוי:  אנחנו צריכים להתייחס לתשתית, לבית החורשת שמייצר את הרוצחים האלה

עמית הלוי:  כמובן שמדובר בנושא שהוא מעבר לבתי הספר, יש פה מערכת שלמה של חינוך שהוא לא פורמלי, זו הסיטואציה

עמית הלוי:      המנהג הזה של פתיחת הדיון עם שיר הוא יפה מאוד

עמית הלוי:  אך במקרה הזה, השיר ששרתם בפתיחת הדיון לא תואם המצב הנוכחי

עמית הלוי:  ״מעל פסגת הר הצופים שלום לך ירושלים

עמית הלוי: ״ - אם אתה עומד היום מעל פסגת הר הצופים אתה רואה עד כמה היא רחוקה משלום, עד כמה המרחב של מזרח ירושלים רווי בהסתה לרצח, זה דבר שחייב להשתנות מהיסוד

עמית הלוי:       אני רוצה לומר משהו לנציג המשטרה ולנציג משרד החינוך, אחרי שיחות שערכתי עם משרד החינוך, דעו שאין בכוונתנו לעבור על כך לסדר היום

עמית הלוי:  יש לנו כמחוקקים את היכולת להפוך את זה בחקיקה

עמית הלוי:  העובדה שעל פי חוק חינוך מדינת ישראל מממנת, בין אם זה במוכשר ובין אם זה בחינוך ממלכתי, תוכניות חינוך שאינן ישראליות כפי שנכתב בחוק, זה דבר אבסורדי

עמית הלוי:  המצב הזה הוא בלתי חוקי בעליל ואני מבקש שתהיה התייחסות לזה

עמית הלוי:  כמובן שהאבסורד הופך לרשע, כשבתוכניות החינוך האלו מופיעה הסתה כנגד המדינה וכנגד העם היהודי

עמית הלוי:       ברשותך אדוני היושב ראש, ואני שמח שגם השר נמצא כאן, אני רוצה לומר לסיום, שאנחנו צריכים לצאת מכאן לא עם - Talking points, אלא עם - Action points, לאופן בו מערכת החינוך במזרח ירושלים חוזרת להיות מערכת חינוך סבורה, של אזרחות הגונה

עמית הלוי:       כולם כאן יודעים, וגם מי שגר במזרח ירושלים יודע, שדווקא שם, תעודת הזהות שאנחנו נותנים לאזרח, יכולה להיות או רישיון לרצח או אזרח ישראלי, נאמן והגון

עמית הלוי:  אלו שתי האפשרויות

עמית הלוי:  מדובר בצומת T - בחירה בין תקציבים וחינוך מצוין לבין חינוך לפצצות והסתה, אי אפשר גם וגם

עמית הלוי:  אני מקווה שהדיון היום הוא התחלה של סוף הדבר הזה

עמית הלוי:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  ד״ר ארנון גרויס, בבקשה, אם תוכל בבקשה להעלות בפנינו את המצגת, כך שכל משתתפי הדיון יוכלו להיחשף לתכנים ולקבל את המידע

ארנון גרויס: שמי ארנון גרוס

ארנון גרויס:  אני חוקר את היחס לאחר ולשלום בספרי לימוד במזרח התיכון מאז שנת 2000

ארנון גרויס:  בעשר השנים הראשונות הייתי מנהל המחקר של ארגון IMPACT SE, וחקרתי את הדברים האלה בספרי הלימוד של סוריה, מצרים, סעודיה, איראן והרשות הפלסטינית

ארנון גרויס:  משנת 2010 ועד היום אני מתרכז ברשות הפלסטינית ואונר״א, תוך השוואה לעיתים עם ספרי הלימודים הישראליים

ארנון גרויס:       לאורך השנים הרציתי בכמה קורסי קיץ של האוניברסיטה העברית, שעסקו בהשוואה בין ספרי הלימודים הישראליים והפלסטיניים

ארנון גרויס:  הרצתי במקומות רבים בחו״ל: בלשכת מזכיר האו״ם, בפרלמנט האירופאי, בקונגרס האמריקאי, בפרלמנטים השוודי, הבריטי והצרפתי וגם פה בכנסת, במועדוני עיתונות שונים, במסיבות עיתונות, באוניברסיטאות ובמכוני מחקר

ארנון גרויס:       הכישורים שלי הם: אני מזרחן בהשכלתי, עם תואר דוקטור מאוניברסיטת Princeton

ארנון גרויס:  עבדתי כעיתונאי במשך קרוב ל - 40 שנה, בקול ישראל בערבית

ארנון גרויס:  תחום המחקר שלי הוא המזרח התיכון והספרות הערבית, לכן אני יכול לקרוא את הדברים האלה ולנתח אותם

ארנון גרויס:  בנוסף, יש לי תואר M

ארנון גרויס: Aבמנהל ציבורי מאוניברסיטת Harvard, במסגרת קרן וקסנר

ארנון גרויס:       בנושא שלנו, אני קודם אגיד, שספרי הלימוד של הרשות הפלסטינית, של מזרח ירושלים, של אונר״א ושל עזה - חמאס משתמש בספרים האלה, כוללים שלושה עיקרי יסוד בכל הקשור לסכסוך, והם: א׳ - דה לגיטימיזציה של עצם קיום מדינת ישראל, ויותר מזה, של עצם נוכחות 7 מיליון יהודים בארץ הזאת, כולל הכחשת ההיסטוריה שלהם בארץ הזאת וכולל הכחשת קיומם של מקומות קדושים, אנחנו תכף נראה דוגמאות

ארנון גרויס:       ב׳ - דמוניזציה של ישראל ושל היהודים, גם מבחינה דתית, עם השלכות רציניות על תדמיתם של היהודים, בעיניהם של ילדים שבאים ברובם מחברה מסורתית

ארנון גרויס:  ג׳ - היעדר קריאה לשלום עם ישראל, בניגוד להתחייבויות שהיו במסגרת הסכמי אוסלו

ארנון גרויס:  במקום זאת ישנה קריאה למאבק אלים לשחרור כל הארץ, כולל שטחה של ישראל בגבולותיה משנת 1967, שנחשבים לשטח כבוש משנת 1948

ארנון גרויס:  מאבק זה מקבל צביון דתי שהופך אותו למלחמת קודש, עם כל האלמנטים הנלווים

ארנון גרויס:  כשהטרור מהווה חלק בלתי נפרד ממנו, עם המשמעות הנלווית של עידוד לרצח יהודים

ארנון גרויס:       דוגמאות לדה לגיטימיזציה: א׳ - כאן אנחנו רואים ספר לימוד משנת 2020, אלה הספרים החדשים ביותר שיצאו, לא יצאו אחריהם עוד

ארנון גרויס:  ״טיפוח לאומי וחברתי״ - זה הוא ספר חינוך לאומי לכיתה ד׳

ארנון גרויס:  אנו רואים כאן שיעור על פלסטין ערבית ומוסלמית, רואים מפה של המולדת הערבית, שהיא כולה פלסטין

ארנון גרויס:  כל הארץ צבועה בצבע אחד, ללא הבדל בין ישראל ללא ישראל, ומעליה מתנופף הדגל הפלסטיני

קריאה: באיזו מדינה משתמשים בספר הזה?     

ארנון גרויס: בישראל, במזרח ירושלים

ארנון גרויס:      ב׳ - כאן אנו רואים את מספרי הפלסטינים במקומות שונים בעולם, בקטע השני שהדגשתי אותו, מופיעים מספר הפלסטינים בתוך השטחים שנכבשו בשנת 1948

ארנון גרויס:  זה במקום להגיד שטח ישראל

ארנון גרויס:  בוא נגיד שזה מתייחס לישראל בגבולותיה משנת 1967

ארנון גרויס:  ג׳ - הקשר המוכחש של היהודים לירושלים : ״ירושלים נוסדה על ידי ערבים

ארנון גרויס:  היבוסיים והכנענים נחשבים לערבים והיא קדושה למוסלמים ולנוצרים

ארנון גרויס: ״ אפשר גם לראות לאילו כיתות מיועדים הספרים האלה

ארנון גרויס:       ד׳ - פה יש לנו תיאור של שמות ירושלים לאורך ההיסטוריה, אנחנו רואים שהשם, אוּרֻשַׁלִים בערבית, Jerusalem, ירוזלם, חרוזלם

ארנון גרויס:  בכל השפות בעולם, השם ירושלים, לא מופיע בכלל

ארנון גרויס:  יש כאן קפיצה עצומה, של - 1,000 שנה, בין יבוס לבין ׳איליה קפיטולינה׳ של הרומאים

ארנון גרויס:  כל ההיסטוריה היהודית לא מופיע פה

ארנון גרויס:  זה ספר לכיתה י׳, זה חייב להיות רציני יותר

ארנון גרויס:       ה׳ - היות והיהודים הם קולוניאליסטים זרים, שאין להם זכות להיות פה, הערים שלהם לא מופיעות על המפה

ארנון גרויס:  יש את יפו, רמלה, לוד, רמאללה, טול כרם, חיפה, עכו; אין את תל אביב, נהריה, חדרה, נהריה, דימונה

ארנון גרויס:  יש את אילת, אך היא לא מוזכרת בשמה אלא בשם שהיה שם לפני שהוקמה, והוא אום רשרש

ארנון גרויס:  אין יהודים

ארנון גרויס:  השפה העברית נמחקת

ארנון גרויס:  מצד ימין כאן ניתן לראות מטבע מתקופת המנדט שמחקו בה את הכתובת העברית

ארנון גרויס:  במקרה הייתה לי את אותה מטבע מאותה שנה ובה הופיעה הכתובת העברית, אז אפילו זיופים היסטוריים קיימים בספרי הלימוד האלה

ארנון גרויס:       ו׳ - ״אין מקומות קדושים ליהודים בארץ ישראל״: חברון זה מסגד מוסלמי, בית לחם זה מסגד בלאל אבן רבאח, הכותל הוא בכלל חלק מאל - אקצה, שהוא כולו כולל הכותל שייך לאדמה מוסלמית

ארנון גרויס:  הם שמו כאן תמונה, וכפי שאנחנו רואים חתכו את התמונה על מנת שלא ייראו את היהודים שמתפללים שם

ארנון גרויס:  אז אין ליהודים מקומות קדושים בארץ הזאת

ארנון גרויס:  יש עוד שקופית שלא נמצאת פה, ושם מכחישים את ההיסטוריה של היהודים

ארנון גרויס:  אגדות וסיפורי מעשיות, בהם מנסים בכל כוחם למצוא הוכחות ארכיאולוגיות ולא מוצאים

ארנון גרויס:       דוגמאות לדמוניזציה: א׳ חלק משיר בתוכנית הלימוד לכיתה ז׳- ״היהודים הם כופרים, עוזרי השטן וצריך לשחרר את אל - אקצה מידיהם״

ארנון גרויס:  השחרור הוא לא רק של שכם, חברון ועזה אלא גם של עכו וחיפה

ארנון גרויס:  זה תרגיל לשון בסך הכול

ארנון גרויס:  ב׳ - זה פריט שנמכר בין כל הפריטים לתיירים - Free Palestine, בפלסטין החופשית, אין מקום לישראל, כפי שאתם רואים

ארנון גרויס:  ג׳ - ראיתי עכשיו ספר של כיתה יב׳, ששייך לחינוך הנוצרי ומיועד לתלמידים נוצריים בתוך החינוך הערבי פלסטיני

ארנון גרויס:  ראיתי שם תיאור של הארץ הקדושה ושם מופיעה המפה הזו בדיוק רק שלצידה צלב

ארנון גרויס:  זאת אומרת שיש גם וריאציה נוצרית של הדבר הזה

ארנון גרויס:       דוגמאות לטרור כחלק מהמאבק: א׳ - כאן יש אזכור של הסכם השלום, על מכתבו של ערפאת לרבין בזמנו, של ההתחייבות למניעת טרור ולהכרה בזכותה של מדינת ישראל לחיות בשלום ובביטחון

ארנון גרויס:  אין הד לזה בשום ספר לימוד אחר, מביאים את זה כמן תיעוד היסטורי של הסכמי אוסלו

ארנון גרויס:  ב׳ - המאבק הוא אלים והוא כולל גם את זכות השיבה

ארנון גרויס:  השבים לא ישובו למדינת ישראל אלא לפלסטין המשוחררת, כשכולה תשוחרר לפי התזה הזאת, והטרור זה חלק בלתי נפרד

ארנון גרויס:       ג׳ - זה ספר משנת - 2020, כאן אנו רואים את דלאל אל מוגרבי, היא הייתה מפקדת פעולת הטרור בכביש החוף בשנת 1978, בה נהרגו למעלה מ - 30 אזרחים, גברים, נשים וילדים

ארנון גרויס:  כאן כתוב, שהיא דמות מופת, בעמוד הראשון מתוך שיעור בן ארבעה עמודים עם שאלות נלוות וכולי

ארנון גרויס:  ד׳ - זה שיר, שבפעם הראשונה, לכן גם הורידו אותו במהירות, מתעסק בשאלה ״מה עושים עם היהודים אחרי שחרור פלסטין?״ הרי יש פה 7 מיליון יהודים, ״מה עושים איתם?״ התשובה שכתובה כאן היא: ״להשמיד את שרידיהם המובסים של הזרים״

ארנון גרויס:       הוצאתי על זה דוח בזמנו, והיו גופים בינלאומיים שזה לא מצא חן בעיניהם והם פנו על זה לפלסטינים

ארנון גרויס:  מה שהם עשו זה פשוט הוציאו ספר אחר שהחליף את השיר הזה

ארנון גרויס:  אבל, ויש אבל גדול, השיר הזה הולחן, שרים אותו בבתי הספר ומחוצה להם

ארנון גרויס:  יש לי רישום באיזה שהוא מקום, של קרוב ל - 20 או מעל ל - 20 קטעי וידיאו ב - YouTube, של תלמידים ששרים את השיר הזה, או בכיתה, או מחוצה לה

ארנון גרויס:  זה ספר משנת 2019, בשנת 2020 הוציאו את הספר הזה בלי נושא ההשמדה

ארנון גרויס:       זה הסיפור פחות או יותר

ארנון גרויס:  החינוך הזה, תורמות לו מדינות רבות

ארנון גרויס:  גם לרשות הפלסטינית עצמה וגם לאונר״א

ארנון גרויס:  כפי שאני מבין, מדינת ישראל מממנת בתי ספר במזרח ירושלים ואני חושב שכל התורמים לתוכנית הלימודים הזאת, חייבים לדרוש מהם לשנות אותה

ארנון גרויס:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אני רק רוצה לומר שתחת תפקידי כיו״ר קבוצת ידידות צרפת - ישראל, נפגשתי לפני שמונה חודשים עם יו״ר ועדת חוץ וביטחון של הסנאט הצרפתי, מר אוליביה סידאק

יוסף טייב:  פרשתי בפניו את הנושא הזה, ולפני חצי שנה בערך פורסמה כתבה שהאיחוד האירופי קיצץ כ-40% מהתקציב שלו לאונר״א

יוסף טייב:  נכון, זה לא מספיק

יוסף טייב:  חשוב שנבין שהפעילות שלנו כחברי כנסת, גם ברמה הבינלאומית, משפיעה באופן ישיר על מה שקורה פה בישראל

יוסף טייב:       בחובתנו לבוא, לדבר ולהשפיע שם ככל האפשר, אבל בסופו של דבר האחריות היא אצלנו

יוסף טייב:  יש פה את משרד החינוך, את המשרד לביטחון לאומי, יש פה חוק ויש פיקוח

יוסף טייב:  אנחנו צריכים לבדוק מה נעשה בתחום הפיקוח, תכף נשמע את משרד החינוך בעניין הזה

יוסף טייב:  זה ידוע לי שנעשו דברים כמו תמריצים ועוד, ואכן התחלנו לראות איזו שהיא מגמה לצד השני, אבל ברור שזה לא מספיק

יוסף טייב:  בקצב הזה נצליח לשנות משהו בתוכנית הלימוד של מזרח ירושלים רק בעוד 50 שנה

יוסף טייב:       חבר הכנסת יוסף עטאונה, אני שמח שאתה פה

יוסף טייב:  כי בחלק מהדיונים שהיו פה בוועדה, דיברנו על צורך ללמד את השפה העברית במגזר הערבי

יוסף טייב:  על ההשפעה של זה על העתיד שלהם באקדמיה ובחשיפה אל העולם הגדול

יוסף טייב:  ולצערנו מה שראינו במצגת של דוקטור גרויס, זה שהשפה העברית כמעט ולא נמצאת שם בסיפור של תוכנית הלימוד במזרח ירושלים

יוסף טייב:  עד שיגיע גור רוזנבלט, יצחק יכין - מנהל אגף אכיפה משרד החינוך, אם תוכל ברשותך לתת לנו קצת רקע על מה שנעשה במשרד בנושא הפיקוח, בבקשה

יצחק כהן: משרד החינוך החל בשנה שעברה בבדיקות פיקוח במזרח ירושלים

יצחק כהן:  זה קרה לאחר שהתברר לנו שבחלק ממוסדות החינוך, לא בכולם, לא משתמשים בספרי לימוד מצונזרים, שממומנים על ידי המדינה ואמורים להחליף את ספרי הלימוד של הרשות הפלסטינית

יצחק כהן:  גם אני הייתי בביקורים במוסדות במזרח ירושלים, וכשהגענו גילינו שהם אכן עושים את זה בריש גלי ומשתמשים בספרי הלימוד של הרשות הפלסטינית

יצחק כהן:  ניתחנו כמה מהספרים ומצאנו בהם תכני הסתה חמורים

יצחק כהן:  כמובן שמדובר בעבירה על חוק הפיקוח על בתי הספר

יצחק כהן:       בעקבות זאת הוצאנו התראה על ביטול לפני רישיון לשבעה מוסדות ששייכים לשתי בעלויות

יצחק כהן:  היו דיונים ואחר כך שימוע, שבסיומו הוחלט לתת להם את הרישיון לשנה במקום לחמש שנים

יצחק כהן:  כשבחלק מהמוסדות, גם ככה אמור היה להסתיים הרישיון בפרק הזמן הזה

יצחק כהן:  מה ששמענו מהם, זה שהמערכת מעוניינת בספרי הלימוד שלנו, אולם ההורים מתנגדים

יצחק כהן:  כרגע זה נמצא בבדיקה, בתהליך של ניתוח הממצאים והשנה המשכנו בביקורות וכבר ביקרנו ב-40 מוסדות חינוך

יצחק כהן:  כרגע ישנם תשעה מוסדות שמהם אנו מתכוונים לדרוש הסברים לפני שימוע

עמית הלוי: עוד תשעה? חוץ מהשבעה של השנה שעברה?      

יצחק כהן: כן

עמית הלוי: מה קורה עם השבעה של שנה שעברה?      

יצחק כהן: השבעה של השנה שעברה - - -      

עמית הלוי: בקיץ הקרוב מסתיים להם הרישיון שאמרת שאמור להסתיים

יצחק כהן: נכון

יצחק כהן:  צריך לחדש להם

עמית הלוי: מה אתם מתכוונים לעשות?     

יצחק כהן: אנחנו רוצים לפעול בהתאם לממצאים שיתגלו עד תום תקופת הרישיון

יצחק כהן:  תוכנית הלימודים היא עניין פחות חשוב

יצחק כהן:  הבעיה שלנו היא שיש ספרים עם תכנים מסיתים וזה עיקר החשיבות, שלא יהיו הספרים האלה

יצחק כהן:  כשאנחנו מגיעים לביקורות הם נוהגים בפעולות הסתרה

יצחק כהן:  על שולחנות התלמידים לא מונחים ספרי הלימוד של הרשות הפלסטינית, אלא יש דפי עבודה וכשאנחנו מבקשים לראות ספר לימוד הם מביאים לנו את אחד מהספרים המצונזרים

יצחק כהן:  אנחנו לא מבצעים חיפושים בתיקי הילדים, אנחנו לא משטרה ואין חשש ל - - -      

עמיחי אליהו: יצחק, אפשר לשאול שאלה?      

יצחק כהן: בוודאי

עמיחי אליהו: איך הייתם מגיבים אם עכשיו בתוך מערכת החינוך, במוסד חינוכי כל שהוא בארץ, היה מועבר תוכן שמתיר פגיעות מיניות ופגיעה בנשים? אני מנסה לעשות הלימה למקרים האלה

גור רוזנבלט: בוקר טוב, אני מתנצל על האיחור, היה בוקר קצת קשוח בכבישים, למי ששמע

גור רוזנבלט:  גור רוזנבלט, סמנכ״ל משרד החינוך

יוסף טייב: לכולנו, הכול בסדר

גור רוזנבלט: כן

גור רוזנבלט:  אני לא יודע מה איציק הספיק כבר לפרט לכם בנוגע לבדיקות שאנחנו עושים

גור רוזנבלט:  אבל חשוב לי לומר שאנחנו כמשרד חינוך לוקחים את הנושא הזה ברצינות רבה מאוד

גור רוזנבלט:  אנחנו עושים הרבה מאוד ביקורות, ובמקומות בהם אנחנו מוצאים שיש בעיה אנחנו מטפלים במלוא הרצינות

גור רוזנבלט:  ההשוואה שנשאלה פה על ידי חבר הכנסת היא בהחלט השוואה - - -      

דן אילוז: חשוב לי להבין, מה זה אומר במלוא הרצינות? כי בסוף זו סיסמה, ואשמח להבין מה זה אומר

דן אילוז:  אני קודם כל מודה לכם כי אני יודע שכן נעשים תהליכים של פיקוח בשנים האחרונות ושהעשייה בנושא הזה מתגברת, ואני מעריך את העבודה שאתם עושים, אבל אנחנו כן רוצים לדעת מה קורה בסוף ומה באמת נעשה

גור רוזנבלט: אז אני אסביר

גור רוזנבלט:  אני לא יודע אם איציק דיבר על זה בהתחלה

גור רוזנבלט:  אבל אנחנו עובדים ב-״עשה טוב״ וגם ב-״סור מרע״, זאת אומרת, אנחנו פועלים בשני הכיוונים

גור רוזנבלט:  יש הרבה מאוד השקעות תוספתיות במערכת החינוך במזרח ירושלים

גור רוזנבלט:  אנחנו משקעים מאמצים רבים במשרד החינוך בשיתוף עם עיריית ירושלים, על מנת להביא למצב שכמה שיותר בתי ספר במזרח ירושלים ילמדו בתוכנית של מערכת החינוך הישראלית ולא בתוכנית התווג'יה

גור רוזנבלט:       כשזה קורה, אז ממילא כל הבעיות נפתרו

גור רוזנבלט:  שהרי בתוכנית הלימוד הישראלית אין תכנים לא ראויים וכמובן שהכול מסודר

גור רוזנבלט:  אני חושב שזה כבר נאמר פה בוועדת חינוך, אבל אני אחזור פה על הנתונים, כי בעיניי מדובר בהצלחה פנטסטית

גור רוזנבלט:  בחמש שנים האחרונות, הוכפלה בשתיים וחצי כמות התלמידים שלומדים בתוכנית הלימוד הישראלית, גם בבתי הספר הרשמיים וגם בבתי הספר המוכרים שאינם רשמיים

עמיחי אליהו: מה זה הוכפל? כמה אחוזים מכלל התלמידים במזרח ירושלים, כרגע לומדים בתוך מסגרת חינוך עם תוכנית שמסיתה לרצח יהודים וכמה מתוכם לומדים בתוך מסגרת חינוך עם תוכנית החינוך הישראלית?      

גור רוזנבלט: אני רגע אדייק, שוב, אני לא יודע מה נאמר קודם, אבל צריך להיות ברור

גור רוזנבלט:  לא כל בית ספר שלומד על פי תוכנית החינוך של הרשות הפלסטינית, בתוכנית התווג'יהי, הוא מסית לרצח יהודים

גור רוזנבלט:  יש מערכת שלמה שאנחנו משקיעים בה משאבים רבים, שהיא מתקנת את ספרי הלימוד האלה ומוציאה מהם תכנים של הסתה

גור רוזנבלט:  צריך לזכור שברגע שמוציאים את התכנים האלה, אז העובדה שלומדים בתוכנית חינוך פלסטינית היא לא הסתה לרצח

עמית הלוי: אבל זה בניגוד לחוק

עמית הלוי:  לא?      

גור רוזנבלט: מה בניגוד לחוק?      

עמית הלוי: אתה אומר שבבית ספר חינוך ממלכתי, שממומן על ידי מדינת ישראל, אפשר ללמוד בתוכנית לימודים אחרת?      

גור רוזנבלט: כן

עמית הלוי: זה לא מנוגד לחוק חינוך?     

גור רוזנבלט: לא

עמית הלוי: בחוק החינוך הממלכתי, לא כתוב שבתי הספר הממלכתיים ילמדו רק עם תוכנית לימודים שמאושרת על ידי משרד החינוך?      

גור רוזנבלט: עוד פעם

גור רוזנבלט:  במזרח ירושלים לומדים באחת משתי תוכניות אפשריות

עמית הלוי: סליחה, איפה זה כתוב? אנחנו כאן נציגים של שלטון החוק

עמית הלוי:  אני שואל את זה באופן פשוט, בחוק של מדינת ישראל, האם לפי ידיעתך, על פי החוק, מותר לבית ספר שממומן על ידי מדינת ישראל, לא ללמוד לפי תוכנית החינוך הממלכתית שמאושרת על ידי משרד החינוך?     

יוסף עטאונה: אתה מתעלם מזה שמדובר בירושלים המזרחית

יוסף עטאונה:  יש שם מצב של שולט ונשלט

יוסף עטאונה:  לא מדובר בעוד בית ספר ממלכתי במערכת החינוך אלא במציאות אחרת

עמית הלוי: אנחנו מממנים אותם היום?      

יוסף עטאונה: הם מוותרים על המימון

יוסף עטאונה:  בירושלים המזרחית הם לא רוצים את המימון שלך

יוסף טייב: יוסף, ברשותך, אני חייב לומר - - -      

יוסף עטאונה: זה פשוט אבסורד שהם מתעלמים מהמציאות

יוסף עטאונה:  אי אפשר לבטל נרטיב, היסטוריה ודת של עם אחר

יוסף טייב: לא מתעלמים, המציאות מורכבת

יוסף טייב:  אני רוצה להגיב למה שאמרת

דן אילוז: דלאל אל מוגרבי היא חלק מהנרטיב?      

יוסף עטאונה: תאמין לי שיש דרך אחרת, אתן לך דוגמה

יוסף טייב: חבר הכנסת יוסף עטאונה, אני מכיר אותך היטב

יוסף טייב:  תן לי לשאול אותך משהו

יוסף עטאונה: לפני השאלה שלך

יוסף עטאונה:  לפני 17 שנה, הייתי מנהל אגף חינוך בבאר שבע, בחור צעיר יחד עם קבוצת יהודים

יוסף עטאונה:  הקמנו את עמותת הגר, עמותה לחינוך דו לשוני

יוסף עטאונה:  הקמנו מיזם של יהודים וערבים, שילמדו בשוויוניות ובסימטריה מלאה את הנרטיב הישראלי ואת הנרטיב הפלסטיני

יוסף עטאונה:  היום אני אומר לך, שיש במיזם הזה כמעט 450 תלמידים, שלומדים בכבוד הדדי על הנרטיב של שני הצדדים

יוסף עטאונה:       לכן אני חושב שצריך להסתכל על המציאות באומץ ובמנהיגות ולהתמודד בהתאם

יוסף עטאונה:  אי אפשר לשלוט בזהות של עם אחר, כי אם אני לא אכבד את זהות והנרטיב האחר הוא לא יכבד את הזהות והנרטיב שלי

יוסף עטאונה:  לצערי, זו לא המציאות שקיימת היום, לכן צריך להסתכל ולפעול באחריות לטובת שני העמים

יוסף טייב: חבר הכנסת, כפי שאמרתי, אני מכיר אותך היטב

יוסף טייב:  אין לי ספק שבמיזם הזה שציינת, לא מופיעים התכנים שהציג בפנינו ד״ר גרוס

יוסף טייב:  לכן, אני בטוח שגם אתה מסכים, גם אם זה לא משרת את המפלגה שממנה אתה מגיע, שבסוף לא ניתן לתת יד לקיום בתכני הלימוד של חומרים שקוראים להסתה, שמוחקים את היסטוריית העם היהודים את קדושת ירושלים לכלל הדתות

יוסף טייב:  ואת הקשר של העם היהודי לארץ הזאת

יוסף עטאונה: אתה רוצה להגיד לי שאין הסתה בחינוך הממלכתי דתי כלפי הציבור הערבי?      

דן אילוז: אין הסתה

יוסף עטאונה: תאמין לי שיש

יוסף טייב: יוסף, אני אגיד לך בצורה חד משמעית, אם אתה מוצא בבתי הספר, וזה לא משנה לי כרגע אם זה מוכשר או ממלכתי, חומר לימוד שמסית לרצח של ערבי מתוקף היותו ערבי, אז אני מבקש ממך להביא את זה לוועדה, וגם על זה יהיה דיון

יוסף עטאונה: העמדה המוסרית והערכית שלנו היא שלא תיתן הסתה כלפי אדם באשר הוא אדם

יוסף טייב: אבל אין לזה קשר

יוסף טייב:  חשוב לי לומר, במדינת ישראל יש בירה אחת לעם היהודי והיא ירושלים

יוסף עטאונה: על זה אנחנו חלוקים

יוסף טייב: אין בעיה שנהיה חלוקים ושנדבר על זה, אבל לא ניתן שבתוכנית הלימודים יהיו חומרי לימוד שיסיתו את התלמידים לשנאת האחר ולרצח האחר, וגם אתה מגנה, את אותו רצח שמבצע ילד בן 13, שרוצח אדם יהודי שסתם עבר ברחוב רק בשל היותו יהודי

יוסף טייב:  כן עמית, בבקשה

עמית הלוי: חבר הכנסת יוסף, את רשאי לחלוק על זה

עמית הלוי:  אבל בין הדעה שלך לדעה של מדינת הלאום של העם היהודי שבירתה ירושלים, אם יש פער, אתה מוזמן להוציא מכיסך כסף ולממן, כל עוד לא תסיט לטרור

עמית הלוי:  מדינת ישראל לא רוצה ולא אמורה לממן את הנרטיב הזה

עמית הלוי:  אגב - - -      

יוסף עטאונה: כל התיאוריה שלפיה מה שלא הולך בכוח ילך עם יותר כוח, זה לא ילך

עמית הלוי: זה ילך

יוסף טייב: יוסף אנחנו לא צריכים כוח

יוסף טייב:  בוא נתמקד לנושא שלשמו אנחנו מתכנסים, בבקשה

עמית הלוי: הייתי באמצע שאלה לגור

עמית הלוי:  תשמע, חוק החינוך הממלכתי, לעניות דעתי, ואני קורא בפשט: ״השר יקבע את תוכנית הלימודים של כל מוסד חינוך רשמי

עמית הלוי:  מי שהשר הסמיך לעניין זה מבין עובדי משרדו, יקבע לעניין תוכנית הלימודים את רשימת ספרי הלימוד המאושרים לשימוש במוסדות החינוך

עמית הלוי: ״      לגבי בתי הספר הממלכתיים, אסור לנו שמדינת ישראל, ואין לנו שום כוונה לעשות את זה אגב, תממן בדיוק את הדברים האלה

עמית הלוי:  כמו תכנים שמספרים שירושלים היא פלסטינית

עמית הלוי:  לא רק שאתה מחנך להסתה ולרצח, אתה מחנך את התלמידים על בסיס שקר היסטורי

עמית הלוי:  אגב, גור, בלי קשר לנושא, זה דבר שהפוך מכל תשתית החינוך, לחנך אנשים לתרבות של שקר, וזה דבר שבוודאי לא צריך להיות במימון של מדינת ישראל

גור רוזנבלט: כן, אז כמו שאמרתי, ספרי הלימודים של תוכנית הלימודים הפלסטינית, עוברים אצלנו עריכה והדפסה מחדש

גור רוזנבלט:  זה נעשה במימון משרד החינוך בביצוע עיריית ירושלים

גור רוזנבלט:  ספרי הלימוד מגיעים לבתי הספר ללא התכנים שעליהם כרגע דיברת, אלא בצורה שמשאירה אותם כספרים מקצועיים

גור רוזנבלט:  עדיין יש לנו פער בנושא הזה בכיתות יא׳ ו-יב׳, משום שהתלמידים עדיין נבחנים בבחינות הבגרות של תוכנית הלימוד הפלסטינית, משום שאם נשנה שם את הספרים התלמידים יכשלו בבגרויות ולכן כרגע אנחנו לא עושים את זה

יוסף טייב: ושם כן נמצאים תכנים כמו אלה שראינו?      

חגית משה: כן

לימור סון הר-מלך: כן

גור רוזנבלט: שם אנחנו לא מטפלים בספרי הלימוד

עמית הלוי: זה נורא ואיום

יוסף טייב: גור אתה בעצם אומר, אנחנו מחזיקים בתכנים עד כיתה ט׳, שם יש פיקוח, ואז בכיתה י׳ עד יב׳ אין לנו פיקוח כי שם הם צריכים להיבחן

גור רוזנבלט: יא׳

יוסף טייב: בסדר, בכיתות יא׳ ו-יב׳ אין לנו פיקוח על ספרי הלימוד כי הם נבחנים בבחינת הבגרות של תוכנית הלימוד הפלסטינית, ולא רק זה, אנחנו מגדילים לעשות ומכירים בבגרות שלהם כדי שיתאפשר להם להיכנס ללימודים באוניברסיטה

גור רוזנבלט: נושא ההכרה בבגרות לצורך כניסה באוניברסיטה קשור יותר למל״ג מאשר למשרד החינוך

יוסף טייב: בסדר אבל זה המשך של המדיניות שלנו

יוסף טייב:  ואני רוצה לציין שזה לא משהו אישי כלפיך, אבל אנחנו נמצאים פה באירוע הזוי

גור רוזנבלט: הכול ברור

גור רוזנבלט:  ההצלחה המרכזית, ואני חושב שבזה צריך להתמקד, זה העובדה שיותר ויותר הורים במזרח ירושלים, ואמרתי שהייתה עלייה של 150%, שאלתם אותי על מספרי העלייה, מ-4,844 תלמידים, עלינו ל-12,599 תלמידים שלומדים בתוכנית הלימודים הישראלית

גור רוזנבלט:  מ-17 בתי ספר, עלינו ל-33 בתי ספר

גור רוזנבלט:  זאת ההצלחה

גור רוזנבלט:  אלה לא נתונים של מה בכך

גור רוזנבלט:       מדובר בעבודה קשה של עיריית ירושלים ושל מחוז ירושלים במשרד החינוך

גור רוזנבלט:  מבחינתי אם מסתכלים רגע על ״סור מרע ועשה טוב״, המיקוד הזה ב-״עשה טוב״, הרי אי אפשר להכריח הורים לבחור בתוכנית מערכת החינוך הישראלית, והעובדה שהורים בוחרים בזה מעידה על ההצלחה של העניין, וזה ממשיך ועולה כל הזמן

עמיחי אליהו: גור, אני שואל שוב

עמיחי אליהו:  מה הייתם עושים אם בספרי הלימוד היה תוכן שמעודד פגיעה ואלימות מינית כנגד גברים ונשים? האם הייתם ממשיכים לממן את כיתות יא׳ ו-יב׳ כיוון שיש בעיה עם הגשה לבגרויות של תוכנית הלימוד של הרשות הפלסטינית או שהייתם עוצרים את המימון ומשביתים מיד את כל המערכת? אני עושה את ההשוואה הזאת, כיוון שלפני שלושה שבועות, ראינו ילד בן 13 שהוא תוצאה של מערכת החינוך הקלוקלת הזו, שלוקח נשק ויורה במשפחה

עמיחי אליהו:       כולנו מבינים שזו לא הפעם הראשונה בה הוא החזיק נשק, ושהוא חונך וגדל על שנאת יהודים ועל ערכי הרצח המתועבים שאליהם מחנכים שם, מה שהביא אותו להיות מוכן לרצוח ילדים חפים מפשע

עמיחי אליהו:  לכן אני שואל שוב, יש פה אקדח שמונח על השולחן, האם אתם מוכנים להמשיך לממן את האקדח שמונח על כיתות יא׳ ו - יב׳ ולהשאיר אותו על השולחן? האם זה לגיטימי, שמערכת החינוך הישראלית לא רק שלא תעצור את זה, אלא תממן את החינוך בבתי ספר בהם מונחים אקדחים על השולחנות, שמכוונים כלפינו וכלפי הילדים שלנו?      

עמית הלוי: אגב, גור, האינטרס שלהם, של ערביי מזרח ירושלים, של השכנים שכולנו מכירים, הוא הפוך

עמית הלוי:  אם הם אכן רוצים להשתלב במדינת ישראל בכל הממדים האזרחיים, ומה טוב שכך, אז האינטרס שלהם הוא להיבחן בבחינות הבגרות של מערכת החינוך הישראלית ולהשתפר בלימוד השפה על מנת להשתלב ביתר קלות

עמית הלוי:       הרי התוצאה של בחינתם במבחני הבגרות של תוכנית הלימוד הפלסטינית היא לרעתם

עמית הלוי:  בגלל שאנחנו לא מתעקשים על זה, הם הולכים אחר כך ללמוד באוניברסיטאות בג׳נין, ביר זית ואחרות ובאים לפה כשהם לא עומדים בסטנדרטים, או שעומדים באופן פורמלי כי עושים להם כל מיני הנחות, וכך מגיעים למערכות הבריאות ולמערכות האחרות ותראה את המשמעות של זה

עמית הלוי:       אנחנו, כמדינה יהודית, במסורת שלנו, רוצים, לא צריכים כל מיני הטפות מיוסף, רוצים לכבד כל אדם וכל קהילה בתוך מדינת ישראל

עמית הלוי:  אבל רק כל אדם וקהילה שמכבדים את המדינה ואת חוקיה

עמית הלוי:  אתה מודה כאן לראשונה, ובעיניי זו שערורייה שלא הכרתי קודם לכן, שאפילו הפיקוח אותו איציק הציג קודם, למעשה לא קיים בכיתות יא׳ ו-יב׳ וכפי שאמר השר אליהו, מערכת החינוך הישראלית ממשיכה באספקת האקדחים המופנים אלינו, זה בלתי אפשרי

גור רוזנבלט: בהמשך לדברים שאמרת עכשיו, אני רוצה לומר שזה בהחלט הכיוון שלנו, להכניס יותר ויותר למבחני הבגרות בתוכנית הישראלית

גור רוזנבלט:  על זה אנחנו עובדים

גור רוזנבלט:  אני חושב שההורים מבינים מצוין את הדברים שאת אומר עכשיו, ולכן הם מכווינים את הילדים שלהם ללמוד בבגרות ישראלית, לכן יש ביקוש גדול מאוד לבתי הספר שעברו ללמד את תוכנית החינוך הישראלית

גור רוזנבלט:       באופן כללי, צריך לומר שגם מבחינה פדגוגית, תוכנית הלימודית של מערכת החינוך הפלסטינית, בנויה בשיטה של שינון שהייתה מקובלת במערב לפני עשרות שנים ופחות רלוונטית להיום, לשיטה שבנויה על חשיבה ומחקר, וגם במובן הזה, ההורים מבינים את העניין הזה

עמיחי אליהו: לכן אני שואל שוב, מה הייתם עושים במקרים אחרים שבהם מערכת החינוך מסיתה ופועלת בניגוד לחוק הישראלי? האם גם אז הייתם מכילים את זה או שהייתם סוגרים את בית הספר לאלתר ומגייסים מורים כמו יוסף חדד, על מנת לתקן את מערכת החינוך הזו?      

גור רוזנבלט: צריך לומר שאנחנו לא חיים בחלל ריק

גור רוזנבלט:  אנחנו חיים בתוך מציאות מסוימת שהייתה קיימת במשך עשרות שנים ואנחנו פועלים כדי לתקן אותה

גור רוזנבלט:  אני לא חושב שהמצב כרגע מושלם ולא מתיימר לטעון דבר כזה

גור רוזנבלט:  אבל אנחנו פועלים כל העת כדי לסדר ולתקן את כל מה שצריך גם במערכת החינוך הזאת

דן אילוז: שני נערים מחבלים יצאו בשבועות האחרונים ממזרח ירושלים כדי לבצע פיגוע

דן אילוז:  אני רוצה לשאול, באיזה בתי ספר הם למדו ומה המצב שם? האם מדובר בבתי ספר שעברו פיקוח? האם בדקתם את בתי הספר בעקבות שני המקרים הספציפיים האלה? האם אנחנו יודעים מה הם ספרי הלימוד בהם למדו אותם נערים?      

לימור סון הר-מלך: דן, אתם מביאים פה דוגמאות למחבלים שכבר ביצעו פיגועים

לימור סון הר-מלך:  אבל תסתכלו מסביב ותקשיבו לקולות של החברים שלהם

דן אילוז: זה ברור לי ואני מסכים איתך, אבל אשמח קודם לשמוע את התשובות

יוסף טייב: גור, יש לנו נתון כזה?     

יצחק כהן: אני יכול להתייחס לגבי הנער הראשון בן ה-13

יצחק כהן:  הוא למד בבית ספר אל פורקן, בו מלמדים על פי תוכנית החינוך הפלסטינית

יצחק כהן:  היינו שם וכפי שציינתי קודם הם נקטו בפעולות של הסתרה

יצחק כהן:  הם מבינים במוסדות החינוך שהמדינה לא מסכימה שיהיו ספרי לימוד עם תכנים של הסתה, ומיד כשאנחנו מגיעים לבית הספר הם מורידים את ספרי הלימוד מהשולחנות ושמים במקומם דפי עבודה

עמיחי אליהו: מה התקציב של המימון שמקבל אותו בית ספר בשנה מהמדינה?      

יצחק כהן: אין לי את הנתונים לגבי המימון

לימור סון הר-מלך: 80% מהמימון שלהם מגיע מאיתנו

דן אילוז: האם ננקטו הליכים כל שהם כלפי בית הספר הזה?      

גור רוזנבלט: במקום בו אנו מוצאים שבית ספר לימד תכנים של הסתה אנחנו פועלים במיידי

דן אילוז: ומה עם מקרים של הסתרה כמו שהוא מתאר?      

גור רוזנבלט: אני אתן דוגמה, בית ספר איברהימייה, שזה אחד מבתי הספר הוותיקים והגדולים במזרח ירושלים - -      

אריה קינג: שזה בית הספר שממנו יצא מורה רוצח, הוא אותו מחבל שרצח את אליהו קיי

אריה קינג:  זה לא איזה סתם בית ספר

גור רוזנבלט: אז ברגע שזיהינו שיש בעיה, עצרנו מיד את התקצוב של בית הספר

גור רוזנבלט:  אחר כך הם הודיעו לנו שתיקנו, וביצענו ביקורות וראינו שאכן באמת תיקנו

גור רוזנבלט:  כלומר, האיום בשלילת התקציב כמו שעשינו במקרה הזה, הוא אפקטיבי

גור רוזנבלט:  צריך גם לזכור שזה מצב שקצת עלול להיות בעייתי, משום שיש לא מעט בתי ספר במזרח ירושלים שפועלים ללא מימון ממשרד החינוך בכלל

גור רוזנבלט:  אנחנו לא מדברים על אחד או שניים, אלא על הרבה מאוד, של הווקף, של אונר״א ואחרים

גור רוזנבלט:  אנחנו לא יודעים להגיד בדיוק מה הוא מספר התלמידים שלומדים בהם, אבל יש בהם - - -      

עמיחי אליהו: כמה זה באחוזים לעומת בתי הספר שאנחנו מממנים?      

חגית משה: 77 בתי ספר

עמיחי אליהו: וכמה בתי ספר יש בסך הכול במזרח ירושלים?      

יוסף טייב: רגע סליחה, חגית רק תציגי את עצמך, בבקשה

חגית משה: מחזיקת תיק חינוך בעיריית ירושלים

חגית משה:  אני אתן לכם מספרים כי אני חושבת שזה מאוד חשוב כדי שתבינו מה הם הממדים

חגית משה:  אנחנו צריכים להבין מה היא המשמעות של בתי הספר שמלמדים לפי תוכנית התווג'יה? בעצם מה שלמדים שם זה מה שלמדים בשכם, ברמאללה, בבית לחם ובעזה

חגית משה:  זאת מערכת החינוך של מזרח העיר

חגית משה:  חבר הכנסת יוסף, אני רוצה להגיד לך שאנחנו בעצם מאפשרים לילדי מזרח העיר ללמוד כמו שלומדים בעזה, בנרטיב של עזה וכולנו יודעים מה קורה ב - - -      

יוסף עטאונה: זה הנרטיב של העם הפלסטיני

חגית משה: אני לא נכנסת לשם

לימור סון הר-מלך: הנרטיב של העם הפלסטיני הוא שהעם היהודי הוא לא פה ושאפשר לרצוח אותנו

לימור סון הר-מלך:  נכון? זה מה שמופיע אצלכם בספרי הלימוד, אני ראיתי

חגית משה: לגבי המספרים, יש 266 בתי ספר במזרח העיר, מתוכם 98 בתי ספר הם בתי ספר רשמיים של מדינת ישראל, מתוכם 62 בתי ספר מלמדים לפי התוכנית הישראלית

חגית משה:  ישנם 91 בתי ספר שמוכרים שאינם רשמיים, מתוכם יש 11 בתי ספר בלבד שמלמדים לפני התוכנית הישראלית והם מתוקצבים באופן חלקי מעיריית ירושלים

חגית משה:  יש עוד 77 בתי ספר פרטיים, חלקם נוצריים, שם אין תקצוב של המדינה

חגית משה:       בחמש השנים האחרונות, באמת ישנה עלייה משמעותית במספר התלמידים שלומדים לפי התוכנית הישראלית

חגית משה:  אנחנו משקיעים בזה לא מעט משאבים

חגית משה:  אני מסכימה כאן עם גור, אמנם זה לא פותר לנו את הבעיה, אבל יש עלייה בביקוש מצד ההורים, עם כל הסיר לחץ שיש במזרח העיר ועם הפוליטיקה של הרבה מאוד גורמי חוץ שנמצאים שם

חגית משה:  מתוך 5,000 תלמידים, אנחנו נושקים את ה-14,000 תלמידים שלומדים במערכת בחמש השנים האחרונות

עמיחי אליהו: חגית, מתוך כמה תלמידים סך הכול?      

עמית הלוי: קרוב ל-120 אלף

חגית משה: 33% לומדים בתוכנית הרשמית של הבגרות הישראלית

גור רוזנבלט: מתוך 120 אלף תלמידים, 10% לומדים בתוכנית החינוך הישראלית ו-90% לומדים בתוכניות אחרות

חגית משה: בנתונים הרשמיים שקיבלתי מופיע לי 80%

יוסף טייב: חגית, אנחנו נשמח שהוועדה תקבל נתונים מדויקים

חגית משה: לא, זה מדויק

חגית משה:  אלה נתונים רשמיים שהבאתי מעיריית ירושלים

יוסף טייב: אוקיי, אז אשמח לקבל את הנתונים האלה

יוסף טייב:  אני רוצה לומר לך גור, שאני מבין את המורכבות

יוסף טייב:  אנחנו מבינים את סיר הלחץ ואת הצורך במציאת פתרון

יוסף טייב:  יחד עם זאת, גם אם היו לומדים 10% מכלל התלמידים, במסגרות שלא מפוקחות ולא מאושרות על ידי מדינת ישראל, אנחנו בסוף מדינת חוק ריבונית עם מערכת אכיפה לחוק

יוסף טייב:       מה משרד החינוך ומשטרת ישראל צריכים לעשות כדי לאכוף את הדבר הזה? אנחנו לא ניתן יד לזה שבמדינת ישראל ילמדו תכנים שהם לא תחת פיקוח של אף אחד

יוסף טייב:  הגדלנו לעשות ואנחנו גם מממנים את תוכניות הלימוד האלו

עמיחי אליהו: אגב, על בתי הספר הפרטיים אתם מפקחים? כי על פי חוק אתם צריכים לפקח

יוסף טייב: על זה בדיוק אני שואל

גור רוזנבלט: במזרח ירושלים יש שלושה סוגים של בתי ספר: א׳ - רשמיים, בהם המורים הם עובדי מדינה

גור רוזנבלט:  ב׳ - מוכר שאינו רשמי, בהם יש פיקוח באופן מלא ומימון באופן חלקי

גור רוזנבלט:  ג׳ - בתי ספר ׳פיראטיים׳ - קבוצה של בתי ספר שעליהם אין פיקוח ואין להם רישיון

יוסף טייב: מה אנחנו עושים עם זה?      

עמיחי אליהו: הם עוברים על החוק, אסור להקים במדינת ישראל בית ספר ללא רישיון

גור רוזנבלט: כן

יוסף טייב: פלילי לכל דבר

גור רוזנבלט: צריך לומר, שמבחינת סדרי עדיפויות של אכיפה וביכולותינו המוגבלות, טיפול בבתי ספר כאלה לא נמצא בראש סדר העדיפויות האכיפתי

גור רוזנבלט:  מדובר בבתי ספר שלחלקם יש משמעות לסגירה שלהם, התקיימו על זה בעבר דיונים רבים, לדוגמה בתי ספר של האונר״א ואחרים

גור רוזנבלט:  בסופו של דבר מבחינת משרד החינוך, זה ילדים שלומדים בבתי ספר, על אף ששוב אני אומר, ובמלוא החומרה, שאלה בתי ספר שפועלים בלא רישיון

יוסף טייב: על פי משרד החינוך, הילדים שהולכים לבית ספר שפועל בניגוד לחוק, מוגדרים כתלמידים בבית ספר?      

גור רוזנבלט: לא

יוסף טייב: אז הם לא לומדים בבית ספר

יוסף טייב:  מבחינת משרד החינוך אותם ילדים לא נמצאים במסגרות

גור רוזנבלט: לא

גור רוזנבלט:  מבחינה פורמלית ההורים עוברים על החוק ואפשר להפנות נגדם ביקור סדיר

גור רוזנבלט:  ילדים שהולכים לבית ספר ללא רישיון מוגדרים כאילו שהם יושבים בבית

יוסף טייב: אני מבין את מגבלות המשרד, אנחנו פה בשביל לעזור למשרד ולפקח על תפקודו, כולנו באותו צד, ורוצים בסוף למצוא פתרונות

יוסף טייב:  לכן אשמח אם תגיד לי מה אתה משרד החינוך צריך בשביל לתגבר את הפיקוח והאכיפה? בשביל להכניס כמה שיותר מוסדות נוספים אל מערכת החינוך הישראלית, או לכל הפחות למוכשר שמאפשר לנו עדיין סוג מסוים של פיקוח?      

עמיחי אליהו: איזה כיף לכם, שיושב ראש הוועדה הוא כזה נעים ונחמד

יוסף טייב: אני משתדל לכבד את עובדי המשרד

גור רוזנבלט: תודה

גור רוזנבלט:  סוגיית האכיפה היא סוגיה מאוד מורכבת ויש כמה היבטים למורכבות שבה

גור רוזנבלט:  אנסה להסביר: האחד זה התשתית החוקית, הפורמלית: רוב היכולת לאכוף דברים שקשורים לבתי הספר, מצריכה הגשת כתבי אישום

גור רוזנבלט:  כרגע במשרד החינוך ואני מקווה שזה ישתנה בקרוב, אין לנו יכולת להגיש כתבי אישום, בניגוד למשרדים אחרים ומשטרת ישראל היא זו שאמורה להגיש את כתבי האישום

גור רוזנבלט:  אין לי מילה רעה להגיד על המשטרה, הם עסוקים בצרות שלהם, פגשתי הרבה מהם בחסימות הבוקר

גור רוזנבלט:  אבל משטרת ישראל לא שמה - - -      

יוסף טייב: אגב זה גם חלק מהצרות שלהם

יוסף טייב:  אזרחים שנרצחים ברחובות זה הצרות שלהם

עמית הלוי: כן אבל הם זורקים את זה חזרה עליך

עמית הלוי:  אם מערכת החינוך תהיה מספיק - - -      

יוסף טייב: תכף נשמע גם את נציג המשטרה שנמצא איתנו כאן

גור רוזנבלט: אז אני אומר - - -      

עמית הלוי: איזה כתבי אישום הם אמורים להגיש? כנגד מי?      

גור רוזנבלט: כנגד מי שמפעיל את בית הספר

גור רוזנבלט:  כתבי אישום כנגד ההורים אמורה להגיש העירייה

יוסף טייב: חגית, את זה העירייה עושה?      

חגית משה: תראו, זה ביקור סדיר בדרך כלל

חגית משה:  אנחנו בעיריית ירושלים יודעים לזהות את התלמידים שלומדים במסגרות הפרטיות

חגית משה:  זה לא ממש ביקור סדיר

חגית משה:  יש איזו שהיא אבחנה בין תלמידים שלומדים במסגרת חינוך פרטית לבין ילדים שיושבים בבית ולא מגיעים לשום מערכת חינוך

עמית הלוי: במערב העיר אתם עושים? אם אדם פותח מסגרת לא חוקית במערב העיר, התובע העירוני עושה משהו? מגיש כתב אישום כנגד ההורים?      

חגית משה: אחרי תהליך ארוך כן

חגית משה:  אבל אלה ילדים שיושבים בבית, לא ילדים שלומדים באיזה תלמוד תורה פרטי וכולי

יוסף טייב: יש הבדל בין תלמוד תורה פרטי לבית ספר שמסית לרצח

חגית משה: להבדיל אלף הבדלות כמובן

חגית משה:  אבל יש איזו שהיא הפרדה בין הדברים

עמית הלוי: אבל לאור מה ששמענו כאן בוועדה ואחרי האבחנה הזאת

עמית הלוי:  התובע העירוני ערוך לזה? אתם יכולים להגיש תביעות כנגד הורים ששולחים את ילדיהם לבתי ספר פרטיים לא חוקיים?     

חגית משה: זה לא באחריות עיריית ירושלים

חגית משה:  עם כל הכבוד למשרד החינוך, אי אפשר להפיל את זה על עיריית ירושלים

גור רוזנבלט: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מצוין עם עיריית ירושלים

גור רוזנבלט:  ברור לי שכשיש להם מידע על ילדים שנשרו ממערכת החינוך ונמצאים ברחובות, הם בעדיפות לטיפול על ילדים שנמצאים בבית ספר, גם אם הוא לא קיים מבחינה פורמלית

גור רוזנבלט:  אני יכול גם להבין את העניין הזה

גור רוזנבלט:  בהמשך לסוגיה ומורכבותה

גור רוזנבלט:       ההיבט השני זה משאבים: צריך לומר, יחידת האכיפה של משרד החינוך מונה עשרה עובדים על הכול

גור רוזנבלט:  כולל התוספות שקיבלנו לאחרונה בנושא המעונות

גור רוזנבלט:  אתם מבינים את גודלה של מערכת החינוך ואת האתגרים הרבים שיש באכיפה במערכת, לא רק בהיבט של מוסדות ללא רישיון ולא רק בספרי לימוד עם תכני הסתה, אלא בעוד עשרות נושאים בתוך מערכת החינוך שבהם אנחנו עוסקים, כמו צווי סגירה למעונות שיש בהם ההתעללויות ועוד המון דברים

גור רוזנבלט:  וזה מה שיש כרגע מבחינת התקנים

יוסף טייב: עשרה תקנים?      

קריאה: בכל הארץ? לכל בתי הספר?      

גור רוזנבלט: כן

גור רוזנבלט:  צריך לומר שיש לנו גם מערך פיקוח, שהוא הרבה יותר גדול, אבל אגף האכיפה הוא לא מאוד גדול

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אייל העברי, משטרת ישראל, בבקשה

אייל העברי: אני רוצה לגעת בנושא שבמקרה בכובעי הקודם בשנת 2017 התחלתי לטפל בו

אייל העברי:  צריך להבין את הדברים - - -     

יוסף טייב: מה היה תפקידך הקודם?      

אייל העברי: הייתי ראש מחלק חקירות במפלג לתפקידים מיוחדים בימ״ר ירושלים, גם חוקר נוער ועוד דברים

אייל העברי:  הנושא הוא ועד הורים

אייל העברי:  אי אפשר לנתק אותו מההשפעה על המציאות הקיימת

אייל העברי:  לכל בית ספר יש ועד הורים, לכל כפר יש ועד הורים עם נציגות של הורים מכלל בתי הספר, ומעליהם יש את ועד ההורים הפלסטיני, שהוא בעצם מתחלל את כל ועדי ההורים

אייל העברי:       אנחנו מכירים את הסיפור של ועד הורים, את האופן שבו הם משפיעים על המצב לפי רצונם ואת כוח ההשפעה הרב שיש להם על ההורים

אייל העברי:  יושב הראש, משקיע מאמצים רבים על מנת להשפיע על בתי הספר בבחירת תוכנית הלימוד תווג'יה, הוא משפיע גם על ההורים הנורמטיביים, שרוצים לשלוח את הילדים ללימודים בבתי הספר של התוכנית הישראלית, על מנת להניא אותם מלעשות את זה

אייל העברי:       בכל פעם שנתקלנו באיומים, בהחלפה של מנהלים ומורים, בסגירה של בתי ספר, ועוד איומים כאלה ואחרים, כל מה שהגיע לידיעתנו כעבירה פלילית, טופל

אייל העברי:  הם מתנהלים בשיטה של להראות לגיטימציה ונכונות מול העירייה ומול משרד החינוך, ובפועל מאחורי הקלעים, הם ממומנים על ידי הרשות הפלסטינית ומחויבים לה לפני שהם מחויבים אלינו וכך הם פועלים בבתי הספר

יוסף טייב: כמה כתבי אישום הגשתם בשנה האחרונה?      

אייל העברי: אני לא יודע מספרים כי אני כבר לא שם

יוסף טייב: אז ברשותך, אנחנו נשמח לקבל את הנתונים האלה פה בוועדה

אייל העברי: בסדר גמור

אייל העברי:  בזמנו, פעלנו על מנת להשיג ספרי לימוד ובדקנו את התוכן על מנת לברר אם יש או אין הסתה

אייל העברי:  במקומות בהם חשבנו שאכן יש הסתה, העברנו את החומר לפרקליטות והתגובה שקיבלנו היא שלא מדובר בהסתה, מה שמנע מאיתנו את היכולת לבצע את עבודת האכיפה ולטפל במקרה כהסתה

יוסף טייב: חבריי מהשמאל, רק שיבינו על מה אנחנו מדברים

קריאה: הם לא באו אז הם לא יודעים

אייל העברי: בסופו של דבר, משטרת מחוז ירושלים, כל עבירה וכל הסתה שתגיע לידיעתנו, עם אישור מהפרקליטות לפתוח בחקירה, אז כמובן שזה מה שנעשה

אייל העברי:  עם כל האמצעים שעומדים ברשותנו - - -      

עמיחי אליהו: רגע, סליחה שאני מתווך בניכם

עמיחי אליהו:  אמר פה איציק מקודם, שבשנה שעברה, תשפ״ב, הייתה ביקורת, ושהתגלו תכני הסתה חמורים - - -      

אייל העברי: זה לא הובא לידיעתנו

עמיחי אליהו: בשביל זה אני פה, באתי לעזור

עמיחי אליהו:  הביקורת ציינה לפחות שבעה מוסדות בהם נמצאו חומרים מסיתים שקיבלו התראה לפני שימוע ממשרד החינוך

עמיחי אליהו:  אז אנחנו נעקוב אחרי זה ממש השבוע, ואני מבקש, שלגבי אותם שבעה בתי ספר, גור יש לך פה את שמות בתי הספר?      

גור רוזנבלט: כן

עמיחי אליהו: אז אני מבקש שתעביר אותם לאייל ושיוגש בהקדם לפרקליטות לצורך הגשת כתבי אישום

עמיחי אליהו:  מי מטפל בזה בפרקליטות היום? זה לא התובע המשטרתי בנושאי הסתה?      

אייל העברי: הפרקליטות חייבת לאשר שאכן מדובר בהסתה ורק אז משטרת ישראל יכולה לפעול

עמיחי אליהו: אוקיי, אני מניח שלגבי הדברים האלה, שאותם משרד החינוך של מדינת ישראל מגדיר כחומרי הסתה חמורים, ואפילו חמורים מאוד, אני מניח שגם הפרקליטות תראה אותם כך ושיוגשו כתבי אישום כנגד המנהלים וכנגד כל מי שאחראי לחלוקת החומרים הללו, לפחות בשבעת בתי הספר האלה

עמיחי אליהו:  מבלי קשר לשאלת מדיניות המשרד ולמה שיעשו, אם יתקנו את דרכיהם וכולי

עמיחי אליהו:       דבר שני, אם אני מבין אותך נכון, על בתי ספר פרטיים, שעוברים על החוק בכך שהם מקימים בתי ספר לא חוקיים, מעולם לא הוגשו כתבי אישום? אני לא מדבר על ההורים, שזה עניין של התובע העירוני

אייל העברי: אני אעשה רגע סדר

אייל העברי:  מבחינת בתי הספר, הטיפול באכיפה ובהגשת כתבי אישום הוא לא של המשטרה אלא של העירייה ומשרד החינוך

יוסף טייב: משרד החינוך מעביר לעירייה, שמעבירה למשטרה, אך ברגע שהמשטרה מעבירה לפרקליטות לא קורה כלום

אייל העברי: כל עבירה שתגיע למשטרה ושבסמכותה לטפל, כמובן שנעשה זאת

אייל העברי:  אם יש חומרי הסתה בספרי לימוד בבתי ספר - - -      

עמיחי אליהו: הוא אומר שיש עבירה של 20% מבתי הספר במזרח ירושלים

עמיחי אליהו:  בערך 24 אלף תלמידים לומדים בבתי ספר שעוברים על החוק

עמיחי אליהו:  כיוון שהם מקיימים בית ספר בניגוד החוק, ללא רישיון

עמיחי אליהו:  זו עבירה פלילית, לא חשד, אלא עבירה ממשית

עמיחי אליהו:  יכולנו אולי להיות סלחניים אם היינו יודעים שמלמדים שם דברים טובים, אבל מסתבר שזה לא המצב

עמיחי אליהו:  לכן אנחנו פחות סלחניים, וזה דורש, ודאי מצדכם, לנקוט פעולה קודם כל מול המנהלים, כי אין מצב כזה של קיום בית ספר בניגוד לחוק

אייל העברי: אז אני אומר, כל עבירה פלילית שנקבל את הנתונים ויש ביכולתנו לטפל בה כמשטרה, כמובן שנטפל

עמיחי אליהו: אז נעביר לכם את הנתונים

תמי סלע: רק אולי להדגיש לגבי סגירה של בית ספר שיש בו הסתה, לפי חוק פיקוח על בתי הספר זו סמכות של מנכ״ל משרד החינוך

תמי סלע:  זו סמכות מנהלית

תמי סלע:  וזה לא דווקא תלוי בהגשת כתבי אישום וכולי

תמי סלע:  יש עבירות של הסתה ויש סגירה של בית ספר שמתנהלת בו הסתה

עמיחי אליהו: דיברתי על עבירת המנהל, שהביא את הספר הזה וזו גם עבירה פלילית

תמי סלע: זה מסלול אחר

תמי סלע:  גם הנושא של קיום בית ספר ללא רישיון הוא עבירה פלילית

תמי סלע:  אבל יש גם את המסלול של צווי סגירה, שהוא מנהלי, והוא בסמכות של מנכ״ל משרד החינוך

אייל העברי: משטרת ישראל לא יכולה לפתוח בחקירה על הסתה מבלי שיש לה אישור מהפרקליטות שאכן מדובר בהסתה

יוסף טייב: אוקיי

יוסף טייב:  אנחנו נבדוק את זה מול האחראי בנושא בפרקליטות וננסה לקבל תשובות

יוסף טייב:  למה זה מוגדר במשרד החינוך כחומר לימודי להסתה ואצלם זה לא מוגדר כך? ברשותכם, השר למורשת, עמיחי אליהו, בבקשה

עמיחי אליהו: תודה אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת והאורחים

עמיחי אליהו:  אני לחזור על הראשונות ולהגיד דברים שהם אולי שונים מהתפיסה הכללית

עמיחי אליהו:  אני מאוד מאמין בחינוך של ההורים, הם אלה שאחראים על חינוך הילדים ועל הקניית הערכים שעליהם הם גדלים

עמיחי אליהו:  מבחינתי הם גם רשאים להחליט לאיזה מערכת חינוך הם רוצים לשלוח את ילדיהם

עמיחי אליהו:  יחד עם זאת, אנחנו כמדינה, לא יכולים לאפשר חינוך שמסית לרצח, או שפוגע ביציבות שלנו כמדינת ישראל

עמיחי אליהו:       המצב שקורה היום, וכולנו עדים למה שמתרחש במזרח ירושלים ולא רק שם, הוא שגדלה פה חברה שאין לה כל קשר לערכים של מדינת ישראל ובכלל לערכים אנושיים

עמיחי אליהו:  זה מתבטא גם בפשיעה לאומנית וגם בפשיעה פלילית

עמיחי אליהו:  אי אפשר לנהל מדינה שמושתת רק על ענישה משטרית או הרתעה

עמיחי אליהו:  כל מדינה נורמטיבית מטפלת באחוזי ענישה נמוכים מאלה שבמדינת ישראל, מכיוון שהמערכת שתומכת במערכת ההרתעה זו מערכת של חינוך של חינוך משמעותי וערכי

עמיחי אליהו:       מה שרואים היום במדינת ישראל בכלל ובמזרח ירושלים בפרט, זה שאין דין ואין דיין

עמיחי אליהו:  איש הישר בעיניו יעשה

עמיחי אליהו:  זה פוגע בעיקר בחברה הערבית אבל לא רק, זה פוגע גם בנו

עמיחי אליהו:  אנחנו רואים ילדים בני 13 שמחזיקים נשקים ומנסים לרצוח אותנו, ולא בפעם הראשונה

עמיחי אליהו:  כולנו מבינים שהילד הזה התאמן בהחזקת הנשק הזה ואף אחד לא נתן את הדין

עמיחי אליהו:  במקום זאת העדיפו להכיל אותו ולספוג את זה פנימה

עמיחי אליהו:      המשטרה דיווחה לאחרונה שהיא הצליחה לאסוף ממזרח ירושלים חמישה כלי נשק

עמיחי אליהו:  כולנו מבינים שמספר כלי הנשק הלא חוקיים שמסתובב שם הוא גדול בהרבה

עמיחי אליהו:  אבל שוב יש פה בחירה במדיניות של התעלמות והכלה, שפוגעת בראש ובראשונה בחברה הערבית, אבל היא פוגעת גם בנו

עמיחי אליהו:  שאנחנו רואים נערים שהולכים ומציקים לנערות יהודיות ומפרסמים את זה ב- Tik Tok, או שהולכים לחבורה של נערים חרדים ומושכים להם בזקנים, אלה מחזות שראינו במאה הקודמת

עמיחי אליהו:       אנחנו מבינים שיש פה אשם תורם של המערכת, שהפקירה את הזירה ונתנה לפראי האדם האלה להתחיל לפגוע בנו

עמיחי אליהו:  זה כבר לא עשבים שוטים, אלא יער שלם של עצים שמוכוון כולו לפגוע ביכולתנו כאזרחי מדינת ישראל, לחיות פה בבטחה

עמיחי אליהו:  אני רוצה לומר, שבממשלה הזו אנחנו לא מקבלים יותר את מדיניות ההכלה הזו

עמיחי אליהו:  אנחנו באנו לכאן כדי לשנות את הדירקטיבה הזאת

עמיחי אליהו:  אנחנו לא מוכנים להמשיך ולעצום עין מול מה שקורה היום בתוך המערכת

עמיחי אליהו:  כי אנחנו חייבים את זה לדור הבא, גם עבורנו, אבל בעיקר לדור הבא

עמיחי אליהו:       אם אנחנו לא נעצור את זה כאן עכשיו, מכל סיבה, בין אם זה כי אנחנו רוצים להכיל, או כי יש לנו תהליכים, או כי יש ילדים בכיתות יא׳ ו-יב׳ שלא יוכלו לגשת לבחינות הבגרות, אז אנחנו פושעים גם כלפינו וגם כלפיהם

עמיחי אליהו:  יש לנו אשם תורם במה שקורה עם הדבר הזה

עמיחי אליהו:  הסיפור שמדברים עליו בתקשורת, של טרור בודדים, הוא הזיה

עמיחי אליהו:  אין דבר כזה

עמיחי אליהו:  זה קולקטיב שמחנך את הילדים שלו לפגוע בנו ולהתעלם מהחוק של מדינת ישראל

עמיחי אליהו:       הבעיה היא לא רק בזה שהקולקטיב הזה נמצא שם, אלא גם בזה שאנחנו כמדינת ישראל, מוציאים כסף מכיסנו על מנת לממן את הטירוף הזה

עמיחי אליהו:  איפה נשמע דבר כזה בעולם כולו? תראו לי מדינה אחרת בעולם שמוציאה כסף מכיסה ומממנת חינוך שקורא למחוק את קיום המדינה וקורא להתנגד לחוקיה

עמיחי אליהו:  אני לא מאמין שקיימת מדינה כזאת

עמיחי אליהו:  מדובר במדינה בהתאבדות

עמיחי אליהו:  ועכשיו אנחנו צריכים להמתין שיועמ"ש יקבע האם במבחן הסביר מדובר בהסתה או שלא? זה מצב לא נורמלי

עמיחי אליהו:       חייבים לגדוע את הטרור הזה, חייבים לעצור את המערכת החינוכית הזאת

עמיחי אליהו:  אחרת לא נוכל לומר שידינו לא שפכה את הדם

עמיחי אליהו:  לא נוכל

עמיחי אליהו:  מכיוון שאנחנו מדינה ריבונית ותכני הלימוד הם באחריות שלנו

עמיחי אליהו:  אנחנו לא יכולים בשטחנו ובתוך מערכת החינוך שלנו לאפשר לדבר כזה להתקיים

עמיחי אליהו:  הרבה לפני שאנחנו הולכים למעצרים נרחבים, יש עוד מה לעשות

עמיחי אליהו:  אפשר לעבוד עם קנסות, אפשר לעצור תקציבים, אני רוצה לראות את בית הספר שימשיך להתקיים ללא תקציב

עמיחי אליהו:  איזה מן דבר זה? אנחנו צריכים לממן את זה?      אני רוצה לשאול אתכם, במשטרה, בנציגות עיריית ירושלים ובמערכת החינוך, הבנתי מבדיקה קודמת שבמזרח ירושלים מסתובבים כ-5,000 מחבלים עם עבר ביטחוני במשטרת ישראל

עמיחי אליהו:  האם יש איזה שהוא חוק שאוסר עליהם להיכנס לתוך מערכות החינוך? אני אחזור שוב לדימוי שנתתי קודם

עמיחי אליהו:  אנחנו יודעים היום שאדם שפגע מינית, לא יכול לעבוד אפילו כנהג אוטובוס, כמלווה טיול, כלום

עמיחי אליהו:  לא יכול להיכנס לשטח בית ספר

משה טור פז: אבל כן יכול להיות שר

עמיחי אליהו: הוא יכול להיות שר אחרי שהוא הדביק מדבקה במערכת

משה טור פז: לפי הצעת החוק שבה אנחנו דנים - - -     

עמיחי אליהו: חבר הכנסת טור פז, בוא נדבר שניה בצורה עניינית ולא בדמגוגיה

משה טור פז: - - הוא יוכל להיות שר

יוסף טייב: תודה רבה, חבר הכנסת טור פז הרמת לו להנחתה, ממשיכים הלאה

משה טור פז: טוב שהגעתי מוועדת חוקה

משה טור פז:  עוד רגע הוא יוכל להיות שר בלי מגבלות

יוסף טייב: חבר הכנסת טור פז, תודה

יוסף טייב:  כבוד השר, תמשיך בבקשה

עמית הלוי: אולי כדאי שנקבל רגע תשובה לשאלה ששאל השר

עמיחי אליהו: אני אשאל עוד כמה שאלות ואז אשמח לשמוע תשובות

עמיחי אליהו:  במשרד החינוך, בנושא עבירות מין, קיים טופס היעדר עבירות מין, שצריך להביא חתום מהמשטרה על מנת שיתאפשר להיכנס לעבודה במערכת החינוך

עמיחי אליהו:  אני שואל, האם יש טופס מסוג כזה גם בנושא עבר ביטחוני? זו שאלה שנובעת על בסיס מקרים שהיו ושקורים במזרח ירושלים, בהם מזמינים ומכניסים טרוריסטים לחנך את הילדים

עמיחי אליהו:  במידה ואין טופס כזה, האם צריך חקיקה מיוחדת? מה צריך לקרות בשביל שמשרד החינוך ומשטרת ישראל, יוכלו למנוע מהטרוריסטים האלה להיכנס לבתי הספר?     שאלה נוספת, האם אנחנו יודעים היום לסמן בתוך בתי הספר את המפקחים שלנו? מפקחים שיושבים בתוך המערכת ובודקים שהרוח הכללית שנושבת שם לא נושבת לכיווני הסתה לרצח או כנגד החוקים של מדינת ישראל

עמיחי אליהו:       חבר הכנסת שהיה פה דיבר על זה שהנרטיב של האומה הערבית היא שלא הייתה פה ירושלים

עמיחי אליהו:  אחר כך אחזור על מנת לשמוע את התשובות שלכם, אבל אני רוצה קודם להקריא מספר פסוקים מהקוראן ויש פה מזרחן שיכול לאשר את אמיתות הדברים שלי

עמיחי אליהו:  בסורת המסע הלילי, כתוב כך: ״הזהרנו את בני ישראל, פעמיים תרבו שחיתות בארץ ותגיעו לגדלות רבה

עמיחי אליהו: ״ משמעות הפסוק הזה היא שיש לנו שתי גלויות

עמיחי אליהו:       ״בהגיע הפעם הראשונה, שילחנו בכם את עבדינו שישלטו במשכנות וכך תקוים ההבטחה

עמיחי אליהו: ״ חוזר הקוראן ואומר, שאנחנו היינו פה בארץ ישראל

עמיחי אליהו:  ״החזרנו לכם את השילטון, הענקנו לכם רכוש ובנים ויותר וריבינו את כוחכם

עמיחי אליהו: ״ גם על פי התפיסה המוסלמית, ארץ ישראל שייכת לעם היהודי

עמיחי אליהו:  אני שואל, האם יכול להיות שבמקום לעודד את האנשים הנורמטיביים בתוך מערכת החינוך המוסלמית? במקום לתגמל את האנשים שתומכים בקיומה של מדינת ישראל, שהם ישרים מספיק בשביל לקרוא את הקוראן ולדעת שהארץ הזאת שייכת לעם היהודי, במקום זה אנחנו מעודדים ומשלמים משכורות לתומכי טרור? עד פה השאלות שלי, תודה רבה

יוסף טייב: גור, אתה רוצה לענות לו עכשיו או שאתה רוצה להמתין?      

גור רוזנבלט: מה שאתם רוצים

יוסף טייב: אז בבקשה

גור רוזנבלט: אני אנסה רגע להפריד בין השאלות

גור רוזנבלט:  כשמורה רוצה להיכנס לעבודה במערכת החינוך, הוא צריך להגיש אישור בו מצוין שאין לו רישום פלילי, אני כן אציין שזה לא לגמרי התחום שלי, אלא יותר של עובדי ההוראה ולכן אני לא רוצה לומר דברים שאני לא בטוח בהם לחלוטין, אבל אנחנו כן בודקים את העבר הפלילי של המורים באופן שיגרתי

גור רוזנבלט:  זו בדיקה שגם נעשית באופן רציף במהלך השנה ולא רק בקבלה לעבודה

גור רוזנבלט:  מה היה ההמשך?      

עמיחי אליהו: אני שאלתי לגבי אנשים אחרים שנכנסים לעבודה בתוך מערכת החינוך, האם יש לנו אישור או יכולת לאכוף מציאות שבה מערכת החינוך במזרח ירושלים נקייה מטרוריסטים?      

גור רוזנבלט: אני לא חושב שהתשתית החוקית מאפשרת דבר כזה

גור רוזנבלט:  שוב, זה לא לגמרי התחום שלי ואני לא רוצה להגיד דברים שאני לא בטוח בהם, אבל אני לא חושב שהתשתית הקיימת מאפשרת מניעה מאנשים שהם לא עובדי הוראה מלהיכנס אל תוך מערכת החינוך, להוציא את נושא העבירות מין, לגביו אני בטוח 

גור רוזנבלט:  לגבי שאר הדברים, אני אבדוק ואענה תשובה מוסמכת

תמי סלע: אני חושבת שיש מבדק לגבי עובדים עם מרשם פלילי, לגבי עבירות מין זה באמת מאוד גורף וזה רק לגבי מי שהורשע

גור רוזנבלט: לא דיברתי על זה, השר שאל אותי על אנשים שהם אינם מורים

תמי סלע: גם על עובדי שירות ישנן הוראות שמתייחסות לזה בחוק פיקוח על בתי הספר וגם בממשק עם המרשם הפלילי במידה ומדובר בעובדי מדינה

תמי סלע:  אבל גם בתחום של עבירות מין, כל עוד לא מדובר בהרשעה חלוטה, אז זה לא תמיד קל לטיפול

תמי סלע:  במקרים של כתבי אישום ופגיעות ש - - -      

עמיחי אליהו: אדם שישב במעצר על פגיעות מיניות, יכול להיכנס לעבודה בתחום בית הספר?      

תמי סלע: בנוגע לעובדי מדינה, המידע הזה מגיע משלב של פתיחת חקירה

תמי סלע:  לגבי עובדים שהם תחת בעלויות אחרות, שלא נמצאים בבתי ספר רשמיים, זה יותר מורכב

תמי סלע:  יש כל מיני הצעות חוק שבאות לתת כלים בשביל לתת כלים יותר טובים בשביל מקרים כאלה

תמי סלע:  אבל אני כן אגיד שדווקא בחוק פיקוח על בתי הספר, לגבי ביטול רישיון של עובד הוראה וגם עובד שירות, במקרה של עבירות נגד ביטחון המדינה

תמי סלע:  היה גם מהלך שנעשה בוועדת החינוך בכנסת הקודמת, בניסיון להחזיר איזה שהוא שיתוף פעולה שהיה פעם מול השב״כ, לגבי מצבים שלא מגיעים לכדי עבירות פליליות

תמי סלע:  והייתה התקדמות בנושא הזה

עמית הלוי: רגע, מה זה אומר שהייתה התקדמות? כי זה נושא שהעלינו פה בדיונים המקדימים

תמי סלע: הוקדם צוות שהיה אמור ליצור נהלי עבודה בין אגף הביטחון של משרד החינוך לבין השב״כ

עמית הלוי: אצלך גור?      

תמי סלע: לא, זה היה אצל לירן

עמית הלוי: אז מה עושים במידה ומקבלים מידע מהשב״כ?      

תמי סלע: יש כאן צוות שקם כדי לטפל בזה, שוב זה היה כאן כחלק מישיבות - - -      

גור רוזנבלט: אני שאלתי פה לא על מורים, מורים יש את סעיף (16) לחוק הפיקוח, והוא אוסר על כאלה שהורשעו בעבירות - - -      

עמית הלוי: קרה מצב בכנסת הקודמת, שהיה מידע על מורים, מידע מהשב״כ, על מורים שלא הורשעו אבל שותפים לזה בנהלים אחרים של השב״כ - הם לא מקבלים היתרי כניסה, היתרי עבודה, הם לא בסטטוס של הרשעה אבל כן בסטטוס שלא היית מכניס אותם אליך הביתה לילדים שלך ומשאיר אותם איתם לבד

עמית הלוי:  בהקשר הזה, גם לא נכון להשאיר אותם עם ילדים בבתי ספר

גור רוזנבלט: אז יש לנו סעיף סל שנקרא השפעה מזיקה על תלמידים

גור רוזנבלט:  הוא בעצם מעניק סמכות למנהל הכללי לא לתת רישיון הוראה לכאלה שיש להם השפעה מזיקה על תלמידים

גור רוזנבלט:  השתמשנו בזה בעבר בהקשר של הדרום, של תלמידים מהמגזר הבדואי, בבית ספר בו ראינו מישהו שיש לו השפעה מזיקה על תלמידים ובאמת מנענו את ההעסקה שלו

תמי סלע: אבל גם לגבי עובד שירות יש את הסעיף הזה, בחוק פיקוח על בתי הספר

תמי סלע:  עובד שהוא עובד בית ספר והוא לא עובד הוראה

יוסף טייב: עובד שירות מתייחס לעובד תחזוקה, כל מי שבממשק עם הילדים

תמי סלע: עובד בבית הספר שהוא לא עובד חינוך

עמית הלוי: אדוני היושב ראש, יש פה שלושה תיקונים

עמית הלוי:  לא רק שיש כתב אישום, אלא כמו בעבריינות מין, כמו שאומר השר עמיחי אליהו, גם כשיש כתב אישום, עוד לפני הרשאה, גם ש - - -      

יוסף טייב: שגם שם זה עדיין לא חוקק, זה תהליך

עמית הלוי: בעבירת מין זה מתייחס גם לכתב אישום, לא?     

תמי סלע: זה שונה לגבי עובדי הוראה

עמית הלוי: אני מדבר על עובדי הוראה

תמי סלע: בהיבט הזה, אין פה הבדל בין עברות מין לעברות אחרות

עמית הלוי: אני מתכוון, שההבדל הוא שכאן מרגע שהוגש כתב אישום זה מספיק, אין צורך להמתין להרשעה

תמי סלע: נכון

עמית הלוי: אז בעצם אנחנו רוצים, שגם בעבירות בתחום הטרור, כשיש כתב אישום, עוד לפני הרשאה, זה ייכנס אל האירוע הזה

עמית הלוי:  דבר שני - - -      

גור רוזנבלט: אבל צריך לומר שיש מקרים בהם פועלים עוד הרבה לפני כתב אישום

גור רוזנבלט:  היה בשבועות האחרונים מקרה של מורה שהבעיה תמיכה בעבירות רצח והיא הושהתה מיידית

גור רוזנבלט:  כמובן שלא מחכים להגשת כתב אישום או משהו כזה

עמית הלוי: וזה במסגרת סעיף הסל שציינת קודם?      

גור רוזנבלט: כן

עמית הלוי: אז בעצם, אם נתייחס לצוות שדיברה עליו היועצת המשפטית, שהוקם בשיתוף של אגף הביטחון במשרד החינוך ושל השב״כ, תחת הסעיף הזה יכול המנכ״ל להוציא צו מניעה לאנשים שמתגלים שם כבעלי עבר ביטחוני?     

גור רוזנבלט: שוב, אני דיברתי על עובדי הוראה

גור רוזנבלט:  אני לא מספיק בקיא בעובדים אחרים

גור רוזנבלט:  אני אבדוק את זה ואוכל להתייחס

יוסף טייב: טוב, תודה רבה

חגית משה: יש רשתות חינוך שמלמדות במזרח העיר, שבהם יש בעיה קשה

חגית משה:  אומנם לא מדובר בעובדי חינוך או במנהלי בתי ספר, אבל הרשת עצמה מנוהלת על ידי אנשים שישבו בכלא על עבירות לאומיות קשות מאוד, מדובר באנשי חמאס מובהקים

חגית משה:  אנחנו מכירים את זה והשב״כ מכיר את זה

יוסף טייב: והם מקבלים תקציב מהמדינה?     

חגית משה: כן

יוסף טייב: אז זה גם חמור שבעתיים

חגית משה: אז זה בא דווקא מהנהלת הרשתות, ושם צריך לעשות את העבודה

חגית משה:  כי אם הרשת עצמה היא נורא בעייתית, ואתם מכירים אותה וגם המשטרה מכירה אותה וממשיכים לקבל שם תקציבים אז זאת בעיה

עמיחי אליהו: אגב, איפה ספרי הלימוד האלה מודפסים?     

גור רוזנבלט: של הרשות הפלסטינית?     

עמיחי אליהו: חומרי הלימוד שמגיעים למזרח ירושלים

גור רוזנבלט: אז שוב, זה מגיע אלינו ויחד עם עיריית ירושלים עושים להם את העיבוד, מוציאים את תכני ההסתה ועיריית ירושלים מבצעת את ההדפסה

משה טור פז: בבתי דפוס בחברון

עמיחי אליהו: אני מבין

עמיחי אליהו:  שאלתי לא על החומרים שאתם מחלקים בבתי הספר אלא על ספרי הלימוד האחרים

יוסף טייב: אותם ספרי לימוד עם תכני הסתה, איך בעצם הם מגיעים למזרח ירושלים? חבר הכנסת משה טור פז, בבקשה

משה טור פז: שלום ובוקר טוב, אני מתנצל על האיחור, פשוט הגעתי מדיונים בוועדת חוקה של הכנסת

משה טור פז:  השר אליהו, אני מזהיר מראש שהדברים שאומר לא עומדים להיות נעימים לאוזן

עמיחי אליהו: רק תנסה שהם יהיו ישרים והכל יהיה בסדר, כי מה שאמרת עכשיו היה דמגוגיה בנושא מאוד רציני שכולנו יכולים להסכים עליו

משה טור פז: אין בעיה

משה טור פז:  אני רוצה לגעת בארבע נקודות

משה טור פז:  השר אליהו, תקציב בתי הספר המוכר שאינו רשמי במזרח ירושלים הולך לגדול בשבועות הקרובים במיליארד שקלים

משה טור פז:  מי שאחראי לזה זה האדם שיושב לידך, יוסף טייב ומפלגת ש״ס

משה טור פז:  ואני אסביר

משה טור פז:  בהסכם הקואליציוני שכולכם חתומים עליו, יש הגדלה של תקציב המוכר שאינו רשמי במדינת ישראל, של כ- 2

משה טור פז: 4 מיליארד שקלים

משה טור פז:  כ- 40% מהסכום הזה הולך לבתי ספר ערביים, מוכר שאינו רשמי, כי אתה לא יכול לעשות הפרדה בין בית ספר חרדי לבית ספר ערבי

עמיחי אליהו: אלא אם כן הוא מסית נגדך

משה טור פז: בסדר, אתה לא יכול

משה טור פז:  108 מבתי הספר האלה הם במזרח ירושלים

משה טור פז:  לכן, כל בתי הספר האלה שעליהם אנחנו מדברים עכשיו, בעיקר במוכר שאינו רשמי, בהם יש תכני הסתה נגד מדינת ישראל, הולכים בזכותכם, לקבל תוספת תקציב של מאות מיליוני שקלים

משה טור פז:  האומדן הוא בין - 600 מיליון ל - מיליארד

משה טור פז:  זה סעיף העובדות, לא אני קבעתי את זה, אלא ההסכמים הקואליציוניים ותקציב המדינה שעבר בממשלה ביום שישי האחרון

יוסף טייב: זה עדיין נמוך מ- 53 מיליארד, אבל תמשיך

משה טור פז: מה שאושר שם, יגיע לבתי הספר שאנחנו מדברים עליהם ואתם יכולים לבדוק אותי

משה טור פז:  נקודה שנייה: צנזורת ספרי לימוד במזרח ירושלים: בכל שנה, בחודש יוני, יוצא אב בית, עובד עיריית ירושלים, מאחד מבתי הספר הרשמיים במזרח ירושלים, אלה שאותם אנחנו מממנים ב - 100% - -      

קריאה: אתה היית יושב ראש מנח״י, נכון?     

משה טור פז: אני מתאר את התהליך כיו״ר מנח״י

משה טור פז:  - - והוא נוסע לרמאללה, למה רמאללה? כי שם נמצא משרד החינוך הפלסטיני

משה טור פז:  הוא קונה ממשרד החינוך הפלסטיני את כל ספרי הלימוד כולם, מגיל גן ועד י״ב

משה טור פז:  הוא מעמיס את הספרים על משאית פתוחה, אני אומר את זה כי ראיתי את המשאית, ונוסע, נכון לשנת 2017, לתל אביב

משה טור פז:  בתל אביב גר פנסיונר של שירות הביטחון הכללי, שהוא הצנזור של עיריית ירושלים לענייני ספרי הלימוד הפלסטיניים

משה טור פז:  אני כבר אומר, וזה לא סוד - -      

גור רוזנבלט: זה בקבצים, אנחנו התקדמנו מאז

משה טור פז: נתפס בספרי, היינו שם כעיניים בגב, שישה מבטים על חינוך, פרק חמישי

משה טור פז:  ואז, אחרי חודשיים של עבודה בהם הצנזור מצנזר, מגיעה המשאית, אותה משאית, יחד עם אותו אב בית ונוסעת לחברון

משה טור פז:  למה לחברון? כי מי שמכיר יודע ששם נמצאים בתי הדפוס הזולים ביותר, ושם מודפסים הספרים המצונזרים על ידי הצנזור, אותו פנסיונר של השב״כ

משה טור פז:  אחר כך מגיעות משאיות ומפזרות את ספרי הלימוד במזרח ירושלים

משה טור פז:  עד כאן החלק ההגיוני, על אף שאני יודע שזה נשמע מוזר אבל זה החלק ההגיוני

משה טור פז:       מכאן קורים שלושה דברים

משה טור פז:  בבתי הספר הערביים הפרטיים במזרח ירושלים, שהם כ- 20%, לומדים בערך 40 אלף תלמידים, אולי 35 אלף, ובהם לא נותנים למשאית עם הספרים המצונזרים להיכנס, ומלמדים רק בספרי הלימוד של הרשות הפלסטינית

משה טור פז:  בבתי הספר המוכר שאינו רשמי, אלה שהעליתם את תקציבם בכמה מאות מיליוני שקלים, לוקחים את הספרים כי לא נעים להם, הם בכל זאת מקבלים תקציב מהמדינה כמו שאמרת, השר אליהו, אך זורקים אותם באיזה חדר אחורי וממשיכים ללמד את ספרי הלימוד הלא מצונזרים של הרשות הפלסטינית

משה טור פז:       ובבתי הספר הרשמיים, שבבעלות העירייה ומשרד החינוך, שם לוקחים את ספרי הלימוד ואכן פועלים על פיהם

משה טור פז:  אבל גם לזה יש כמה באגים

משה טור פז:  למשל, בכיתות יא׳ ו-יב׳, הם נבחנים בבגרות התווג'יה, ואז אם הילד ילמד לפי הספר המצונזר אז הוא ייכשל בבגרות ולכן הם לומדים מהספרים הלא מצונזרים

משה טור פז:  בשנת 2013 הבנתי את הבעיה שבאירוע הזה, ולכן התחלתי מדיניות שאליה חגית משה, סגנית ראש העיר שיושב כאן, הייתה השותפה הראשונה שלי

משה טור פז:       לקח לי שלוש שנים לשכנע את ממשלת ישראל להפוך את זה למדיניות הרשמית שלה

משה טור פז:  בשנת 2016, השרים בנט ואלקין אימצו את זה כמדיניות רשמית והיום זו מדיניות משרד החינוך, והיא להגדיל את הבגרות הישראלית במזרח ירושלים, כי שם כידוע, אין תכני הסתה

משה טור פז:  אז בשנת 2013 עיריית ירושלים התחילה עם העניין ובשנת 2016 משרד החינוך התחיל

משה טור פז:  כשהתחלנו את הדרך רק שניים מתוך 200 בתי ספר במזרח ירושלים לימדו לבגרות ישראלית

משה טור פז:  היום, בפעם האחרונה שבדקתי, זה היה 46 בתי ספר

משה טור פז:  לא כל ה-46 אבל ב-46 בתי ספר יש או רק בגרות ישראלית או גם וגם

קריאה: 33

משה טור פז: אוקיי

משה טור פז:  אז זה הנתון

משה טור פז:  וכאמור לא כולם מלמדים רק לבגרות ישראלית, בחלקם יש בחירה בין בגרות ישראלית לבגרות הפלסטינית

משה טור פז:  ועדיין, התחלנו עם 1%, היום יש 10%, שזה הרבה יותר

משה טור פז:  לכן אני אומר כאן, הנושא הזה חשוב מעוד סיבה

משה טור פז:  יש פה גם עמותות שפגשו אותי בנושא של תכני הסתה

משה טור פז:  אנחנו יכולים לדבר הרבה על יחסינו עם הפלסטיניים, אך שום דבר לא יקרה עד שבבתי הספר הפלסטינים במזרח ירושלים, שהם 200 בתי ספר, בוודאי ובוודאי, קל וחומר אלה שתחת שלטוננו ואחריותנו, לא רק שלא יהיו תכני הסתה, אלא יהיו תכנים חיוביים כלפי מדינת ישראל

משה טור פז:       אבל, וזה אבל חשוב וזו הנקודה הרביעית ואחרונה

משה טור פז:  לפי כל המחקרים בעולם, ספרי לימוד ותוכניות לימודים, משפיעות על 3% מאישיותו של התלמיד

משה טור פז:  אנחנו כולנו עוסקים עכשיו ב- 3%

משה טור פז:  החלק הגדול ביותר בהשפעה על אישיותו של התלמיד זה המורה

משה טור פז:  לכן ההשפעה שחשובה אף יותר מצנזורת ספרי הלימוד, שחשובה כשלעצמה, היא מה אומר המורה בכיתה, מה חושב המורה ואיך הוא מלמד, כי זו ההשפעה מספר אחת על התלמיד

משה טור פז:  דרך אגב, במקום השני זה החינוך הלא פורמלי, כמובן אחרי המשפחה

משה טור פז:       אבל בתוך מערכת החינוך סדרי ההשפעה הם מה אומר המורה, מה אומר המדריך בחינוך הלא פורמלי וספרי הלימוד הם במקום הרביעי והחמישי מבחינת החשיבות

משה טור פז:  ולמרות זאת, גם אני ביקשתי את הדיון הזה, כי הוא חשוב מאוד

משה טור פז:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה חבר הכנסת קינלי

יוסף טייב:  קודם כל, אכן ביקשנו בהסכמים הקואליציוניים הגדלה בתקציב של המוכשר

יוסף טייב:  אך יחד עם זאת, בסוף אנחנו צריכים לאכוף ולוודא שהכסף הזה לא יגיע לבתי הספר של המוכשר שבהם יש הסתה ולכן כינסנו היום את הוועדה הזאת וזה תפקידנו

יוסף טייב:  סגן ראש העיר, אריה קינג, בבקשה

אריה קינג: שלום

אריה קינג:  אני רוצה להתחבר לדבריו של חבר הכנסת קינלי

אריה קינג:  לגבי הרשתות והמורים, מעבר לספרים

אריה קינג:  אני קודם כל מבקש מכם בהערת סוגריים לגבי הנושא הזה של כיתות יא׳ ו-יב׳ ויש פה תמימות דעים

אריה קינג:  שמענו פה משהו שהוא הזיה, כמו שאמר השר

אריה קינג:  וזה Understatement

אריה קינג:  צריך לקבל הנחיה לשר כבר מחר, שאין את זה

אריה קינג:  מצידי שייכשלו בבגרויות

אריה קינג:  אם זה המחיר שיעזור לנו למנוע עוד שניים, ארבעה או 40 פיגועים אז זה שווה את זה

אריה קינג:  שכולם ייכשלו מצדי

אריה קינג:  אני גר שם, זה החיים שלי

אריה קינג:  אני הולך ופוגש את הילדים האלה ברחוב, ואתם ואנחנו מלמדים אותם לרצוח אותי ואת הילדים שלי

אריה קינג:  אתם השתגעתם?      אני לא מוכן לקבל את זה

אריה קינג:  רק יא׳ ו-יב׳ אז ניחא? מחר אני הולך לקניות אצל הירקן השכן שלי ומה שהוא למד במשרד החינוך שבראשותו יואב קיש, זה לרצוח אותי ואת הילד שלי

אריה קינג:  איפה אתם נמצאים בכלל? ואומרים יא׳ ו-יב׳ אז חפיף, אתם השתגעתם

יוסף טייב: אני רק רוצה לומר שבשיחות אישיות עם יואב קיש, גם מאחורי הפרגוד וגם בציבור, הנושא הזה חשוב גם עבורו

יוסף טייב:  הוא לא היה מודע למצב, צריך להגיד שהוא רק חודש בתפקיד והוא ברך על הדיון הזה

יוסף טייב:  הוא נמצא איתנו באותה דעה ובאותה מדיניות

יוסף טייב:  כמו שאתה אומר, אנחנו לא ניתן תקציבים לבתי ספר שמלמדים ילדים לרצוח אותנו

יוסף טייב:  חד וחלק

אריה קינג: אני שומע ואני מבקש, שכבר בבגרויות שעתידות להיות בקיץ, מצידי שייכשלו התלמידים שנבחנים לפי הבגרות של הטרוריסטים

אריה קינג:  העיקר שאני אנצל מהרוצח הפוטנציאלי הבא שיפגוש אותי ברחוב, או אתכם ברכבת הקלה

אריה קינג:  לגבי דבריו של קינלי, אנחנו מדברים פה על הספרים

אריה קינג:  אבל אדוני היושב ראש, מאז הפיגוע שהיה בנווה יעקוב, אני מקבל אינספור פניות לגבי מורים, סייעות ומנהלים, שמופיעים ברשתות החברתיות וזה מגיע לתלמידים שלהם

אריה קינג:  זה לא יכול להיות

אריה קינג:  לכן אם יש מישהו כזה אני אשמח לדעת, שבכלל עוקב אחרי מורים ובודק את האופן שבו הם מתבטאים ברשתות החברתיות

אריה קינג:       זה לא משנה אם הוא יוצא ידי חובה ומלמד בבית הספר את חומר הלימוד של משרד החינוך, אבל אחר כך ב- WhatsApp , ב- Instagram, ב- Telegram ובשאר הרשתות החברתיות, הוא מדבר באופן אחר

אריה קינג:  קל וחומר בכיתה

אריה קינג:  אני חושב שהנושא הזה לוקה בחסר, כי לא שמעתי שמדברים על זה וחשוב מאוד להתעסק בזה

אריה קינג:  בנוסף, אני גר בהר הזיתים, בראס אל עמוד, לידי הוקדם בניין בית ספר לבנים

אריה קינג:  המדינה השקיעה בו 38 מיליון שקלים

אריה קינג:  אתם נכנסים לבית הספר, בכניסה תלויה מפה של ארץ ישראל, קלצ׳ניקוב מצד ימין ושברייה מצד שמאל, 38 מיליון שקלים שכולנו פה שילמנו

אריה קינג:       בשביל זה צריך ספר? מה המסר שעובר לילד? אני למדתי בכל מיני בתי ספר, אצלי לא היה בכלל דבר כזה

אריה קינג:  אני מבקש מכם, צריך להבין שאותם ילדים שנכנסים לבתי ספר כאלה עוברים שטיפת מוח

אריה קינג:  זה נכון שזה גם ההורים כמו שנאמר פה

אריה קינג:  אבל חבר הכנסת קינלי, ה- 3% האלה, עושים נזק כמו 90% של אנשים שעושים נזק קטן

אריה קינג:  הנזק הקטן של הילד בן ה- 13 או ה- 14, זה זנק עצום

אריה קינג:  וכמו שנאמר פה קודם, לא מדובר בנזק כלפי יהודים בלבד, אלא גם ואפילו יותר, נזק ופגיעה שהיא בינם לבין עצמם

אריה קינג:  הם רוצחים בינם לבין עצמם יותר מאשר רוצחים אותנו, הנתונים ידועים וברורים, בכלל מדינת ישראל ובירושלים

אריה קינג:      אז אם אתה מוסלמי שמאמין בקוראן, כמו שקראנו פה מתוך סורה 17, אני למדתי על האסלאם במשך שמונה שנים באוניברסיטה העברית

אריה קינג:  האסלאם לא מדבר על זה, על לרצוח את השכן שלך

אריה קינג:  הפגיעה של ערבים בינם לבין עצמם גדולה מהפגיעה ביהודים, לכן גם הערבים צריכים להצטרף למאבק להוצאת ההסתה לאלימות מספרי הלימוד

אריה קינג:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  נילי נאהורי, יושבת ראש ארגון ישראל לנצח, Israel Forever, בבקשה

נילי נאהורי: דיברו כאן על תלמידים שבעצם לומדים בבתי ספר לפי תוכנית הלימוד הישראלית, כנראה שהם אלה שבעצם מגיעים לאוניברסיטאות הישראליות

נילי נאהורי:  אני רוצה להתייחס לקבוצה הזאת, של הסטודנטים הערבים שלומדים באוניברסיטה העברית

נילי נאהורי:  אם הם אלה שממשיכים להתייחס הנרטיב הפלסטיני ולהצהיר עליו, אם אלה, שבעצם כן מקבלים את החינוך ואת השפה העברית ברמה שמספיקה להם כדי להתקבל לאוניברסיטה העברית הם אלה שמוחים באוניברסיטה ומניפים את דגלי הטרור

נילי נאהורי:  אז על אחת כמה וכמה, כשזה ילדים שלומדים בבתי הספר עם התוכנית הפלסטינית, שהולכים צעד קדימה ואחר כך מוכנים ללכת ולרצוח יהודים

נילי נאהורי:  לכן, גם בבתי הספר בהם מלמדים לפי התוכנית הישראלית, צריך לעשות ביקורות פתע

נילי נאהורי:  דיברתם כאן על מנגנון ההסתרה

נילי נאהורי:  אם אתם נותנים התראה מראש לפני שאתם מגיעים לביקורת - - -      

יצחק כהן: לא נותנים התראה מראש

נילי נאהורי: אז אני לא יודעת איך מבוצעת הסתרה אם אתם מופיעים באופן פתאומי

נילי נאהורי:  אבל צריך להרבות בביקורות פתע ולבדוק היטב

נילי נאהורי:  גם את תיקי התלמדים

נילי נאהורי:  אם יש סכנה ממשית לחיי אדם, וכך זה נראה, אז אני לא חושבת שיש מנוס מלבדוק גם את תיקי התלמידים

נילי נאהורי:  בבתי ספר שאמורים ללמד לפי התוכנית הישראלית, חייב לבדוק היטב אם לא מסתירים ומלמדים תכנים אחרים

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  משה ראובני, מרצה פוליטיקה וביטחון במשרד התיכון, ולאחר מכן חבר הכנסת אוהד טל

יוסף טייב:  בבקשה

משה שרוני: תודה רבה אדוני היושב ראש

משה שרוני:  רק לציין, אני גם חבר בתנועת הביטחוניסטים

משה שרוני:  אז תודה רבה לך על קיום הדיון החשוב ותודה לכל הנוכחים

משה שרוני:  דיבר קודם הדוקטור המכובד על שלושת הקריטריונים במערכת החינוך הפלסטינית, הדה לגיטימיזציה, דה הומניזציה והאינדוקטרינציה למאבק המזוין

משה שרוני:  אבל לצד הסיפור של מה שקורה ספרי הלימוד, יש עוד איזה שהוא ציר עוקף שאפשר לראות אותו, אריה הזכרת את זה קודם, והוא מה שקורה ברשתות החברתיות

משה שרוני:       אם אנחנו עושים איזו שהיא הקבלה, אז גם באינתיפאדה הראשונה ראינו את הסיפור של הכרוזים שחמאס הוציא מעזה, ומהר מאוד זה הגיע אל שטחי יהודה ושומרון

משה שרוני:  גם כאן, אנחנו רואים את התבערה שיש ברשתות החברתיות, זה כמובן מגיע גם אל מזרח העיר

משה שרוני:  הרשתות החברתיות הן דלק, הן מנוע רציני

משה שרוני:  זה משהו שראינו גם בגל הטרור בשנת 2015 ואנחנו רואים את זה גם עכשיו

משה שרוני:       השאלה שלי היא מה נעשה בעניין הזה? יושב פה מכובד ממשטרת ישראל, ואני בטוח שאתם עושים הרבה, אבל גם בנושא הזה צריך לטפל, כי מדובר בציר גישה מהיר, שמסייע לעקוף את החסם של ספרי הלימוד ולהגיע לתודעה של הנוער

משה שרוני:  אנחנו רואים את הרצח של האזרחים בשבועות האחרונים, לכן אני חושב שגם על הנושא הזה אנחנו צריכים לשים את הדגש

משה שרוני:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת אוהד טל, בבקשה

אוהד טל: תודה רבה אדוני היושב ראש

אוהד טל:  אני ממש מתנצל שלא הייתי בדיון מתחילתו, פשוט הייתי בוועדות אחרות

אוהד טל:  הנושא הזה הוא חשוב

אוהד טל:  זכיתי לפני מספר שבועות, להשתתף בסיור במזרח ירושלים עם קבוצה של כמה חברי כנסת, חלק מהם גם יושבים כאן

אוהד טל:  שמענו את הנתונים, נחשפנו לתמונת המצב, שהיא עגומה ומטרידה מאוד

אוהד טל:  התוצאה נראית לעיני כל בשטח

אוהד טל:  רואים את מספר הפיגועים שהולך ועולה

אוהד טל:  אנחנו מדברים כל הזמן על פיגועי בודדים

אוהד טל:  מה זה פיגועי בודדים? כל פעם כשאני שומע את המושג הזה אני משתגע

אוהד טל:       אין דבר כזה פיגועי בודדים

אוהד טל:  פיגועים כאלה יושבים על תשתית מסוימת

אוהד טל:  של חינו ושל מסרים, שמקבלים גם בבתי הספר וגם ברשויות המקומיות

אוהד טל:  מדובר באנשים שבפועל מדינת ישראל משלמת להם כסף כדי להסית נגדה

אוהד טל:  אנחנו חייבים להילחם בתופעה הזאת

אוהד טל:  אני לא חושב שיש מדינה אחרת בעולם שמקיימת מציאות כזאת

אוהד טל:  בעזרת ה׳, אני מתכוון להגיש הצעת חוק בעניין הזה

אוהד טל:  כדי למנוע תקצוב של גופים ושל מוסדות שמסיתים לטרור

אוהד טל:  המלחמה בטרור היא לא מלחמה של צד אחד במאזן הפוליטי, מדובר במלחמה של כולנו

אוהד טל:  לכן אני קורה פה לכל חבריי, משמאל ומימין, להתגייס על מנת להילחם בסיפור הזה

אוהד טל:  תודה רבה אדוני

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  מחמוד מנסור, תציג את עצמך, בבקשה

מחמוד מנסור: שלום לכולם, אני מחמוד מנסור, עורך דין ועובד סוציאלי עם תואר ראשון ושני מאוניברסיטת תל אביב

מחמוד מנסור:  חשוב לי לציין שברגע שנכנסתי לדיון, הסתכלתי סביב השולחן העגול וחיפשתי נציגים מהחברה הערבית

מחמוד מנסור:  והאמת היא שחוץ מחבר הכנסת יוסף עטאונה, שנכנס ויצא, לא ראיתי נציגים נוספים

מחמוד מנסור:  ואני אומר לעצמי, מדובר בדיון בנוגע לעתידם של 360 אלף אזרחים במזרח ירושלים, ואין פה אף נציג מהחברה הערבית

מחמוד מנסור:  האם זה מקובל על דעתכם?      

יוסף טייב: כולם מוזמנים, זה שהם החליטו על דעת עצמם לא להגיע זה עניין שלהם

יוסף טייב:  תבוא בביקורת אליהם ולא אלינו

לימור סון הר-מלך: אנחנו דנים בעתידם של תושבי מדינת ישראל

מחמוד מנסור: כאיש טיפול, אני מבין את החשיבות של נושא החינוך

מחמוד מנסור:  אני אזרח ישראלי אך לא תושב

מחמוד מנסור:  למדתי בבית ספר ערבי ישראלי בטירה

מחמוד מנסור:  לי אין את מציאות החיים שקיימת במזרח ירושלים

מחמוד מנסור:  אני חס וחלילה לא מצדיק אף פגיעה, מאף צד

מחמוד מנסור:  אבל אני חושב שצריכים לנהל הידברות

מחמוד מנסור:  רוב היושבים פה כרגע הם מהציונות הדתית, הם באים ומדברים על ספרי החינוך ועושים הכללות, זה לא נכון

מחמוד מנסור:  אני לא חושב שצריך לבוא מלמעלה ולהגיד - - -      

אריאל קלנר: אז אני שואל את דעתך, מה לדעתך הוא הגורם לטרור? מה גורם לילדים בני 13 לקחת אקדח ולירות?      

מחמוד מנסור: אני חושב שהגורם הוא השליטה בהם מבלי להעניק להם זכויות

מחמוד מנסור:  אני, כערבי ישראלי שגם במדינת ישראל, לא מסוגל לגור אפילו יום אחד במזרח ירושלים

מחמוד מנסור:  המציאות במזרח ירושלים היא קשה ומורכבת וכולכם מבינים את זה

מחמוד מנסור:  צריכים לעשות שם שינוי

מחמוד מנסור:  זה לא רק מיקוד בספרי הלימוד

אריאל קלנר: מעניין שכולם מעדיפים לגור במזרח ירושלים ולא ברמאללה

מחמוד מנסור: אני מודה לאוניברסיטת תל אביב שנתנה לנו את ההזדמנות לבוא ולהשמיע את קולנו בכנסת

מחמוד מנסור:  חברי הכנסת הערבים צריכים להשמיע את דעתם, להשתתף בוועדות החינוך ולא רק בוועדות שקשורות לפשיעה בחברה הערבית

מחמוד מנסור:  זהו

יוסף טייב: תודה רבה אדוני

יוסף טייב:  אני רק רוצה להגיד בשביל להבהיר את הדברים

יוסף טייב:  כל מי שרצה להשתתף בדיון יכול היה לעשות את זה

יוסף טייב:  כולם הוזמנו, כולל חברי הכנסת הערבים

יוסף טייב:  חבר הכנסת יוסף עטאונה, שהוא חבר ועדה, החליט להגיע, והיה בדיונים קודמים וגם היום

יוסף טייב:  כך שאין קשר לציונות הדתית וכל זה

יוסף טייב:  כולנו, כאזרחים במדינת ישראל וכנבחרי ציבור, חושבים שמדובר בנושא חמור שדורש טיפול

יוסף טייב:  חבר הכנסת אריאל קלנר יצא, אז ברשותכם אני אתכנס לסיכום

יוסף טייב:       חברים, שמענו פה דברים, את חלקם ידענו

יוסף טייב:  נחשפנו לנתונים מדאיגים

יוסף טייב:  קיבלנו ממשרד החינוך את תמונת המצב לבי מה שכבר נעשה ואנחנו מברכים על כך

יוסף טייב:  לצערי זה לא מספיק, אבל זו לא אשמתכם

יוסף טייב:  יכול להיות שזה קשור בתקציבים או במדיניות שהייתה עד היום

יוסף טייב:  משיחות שהיו עם השר, גם לי וגם לחברי כנסת אחרים, אין לי ספק שהנושא הזה הוא ראשון במעלה מבחינתו, הוא מודע לחשיבות ואנחנו נטפל בו

יוסף טייב:  חבר הכנסת יוסף עטאונה, אנחנו נעשה את זה בשיח, מכבד ומבין

יוסף טייב:       כמדינה ריבונית, אנחנו לא יכולים לתת יד לקיומם של חומרי לימוד שמסיתים נגד ריבונותה, חוקיה וזהותה היהודית של מדינת ישראל

יוסף טייב:  אני מבין את הרצון והצורך ללמד על הקוראן ועל התרבות הערבית, זה בסדר גמור, כל עוד מכבדים את קיומה של מדינת ישראל, ומכירים בה כמדינה יהודית ודמוקרטית

יוסף טייב:  אבל כשאנחנו נחשפים לחומרי הסתה בספרי לימוד, למורים, גם בפורמלי וגם בבלתי פורמלי, שמלמדים, מחנכים ומתדרכים להסתה ולרצח של אזרחים, וזה לא משנה אם מדובר ביהודי, בערבי או בנוצרי

יוסף טייב:  הסתה לרצח של כל אזרח שחי במדינת ישראל היא דבר חמור, ואין לי ספק שגם אתה מסכים עם זה

יוסף טייב:       הוועדה קוראת ללמד את השפה העברית בכלל מוסדות הלימוד בישראל, כולל בבתי הספר הערביים, גם במזרח ירושלים

יוסף טייב:  הוועדה לא מוכנה לקבל את זה שבתחומי מדינת ישראל, גדל דור שמנותק ממדינת ישראל ומערכיה

יוסף טייב:  מציאות כזאת לא יכולה להמשיך

יוסף טייב:  הוועדה לא מקבלת את קיומם של ספרי לימוד שמכילים תכני הסתה לרצח יהודים, ומחיקה של ההיסטוריה היהודית

יוסף טייב:  הוועדה מתנגדת למימון ספרי לימוד מסוג זה ולמתן תקציבים לבתי ספר בהם מלמדים אותם

יוסף טייב:       אנחנו מביעים תדהמה נוכח העובדה שבכיתות יא׳ ו-יב׳ נלמדים ספרי הלימוד האלה שייתכן שכוללים חומרי הסתה, על מנת לאפשר לתלמידים להיבחן בבחינות הבגרות, שבבוא היום המדינה תזכה את אותם תלמידים בהכרה בתעודות הבגרות שלהם ואף תאפשר להם להיכנס באמצעותן ללימודים באקדמיה

יוסף טייב:      הוועדה דורשת מעיריית ירושלים להעביר אליה את נתוני מערכת החינוך הבאים במזרח ירושלים: כמה תלמדים קיימים, כמה לומדים בבתי ספר ישראליים, כמה בפלסטיניים, כמה במוכשר, אילו תוכניות ישנן, איזה מימון מקבל כל מוסד, כמה מוסדות פרטיים יש שפועלים ללא רישיון ומה משרד החינוך עושה בנידון

יוסף טייב:       הוועדה שמחה להיווכח שמשטרת ישראל פועלת בכל עבירה פלילית שמוגשת על הסתה, במידה ויש לכך אישור מהפרקליטות, כנגד הורים וכנגד בתי ספר שפועלים בניגוד לחוק

יוסף טייב:  לצערי כנראה שיש חוסר הסכמה בין משרד החינוך לבין הפרקליטות על הגדרה של הסתה ולכן אנחנו קוראים גם פה, לפרקליטות, לקיים תיאום בעניין הזה מול משרד החינוך

יוסף טייב:  אם המשרד טוען שיש בית ספר שיש בתחומו חומרי הסתה שהוגדרו כעבירות חמורות, לכן אני לא רואה סיבה שפרקליטות המדינה לא תגיש נגדו כתב אישום

אוהד טל: אדוני היושב ראש, הנתונים שביקשת הם נתונים חשובים מאוד, לכן אולי כדאי להגדיר לכך זמן

יוסף טייב: אני מגיע לזה

יוסף טייב:  הוועדה מבקשת מהפרקליטות נתונים על כמות כתבי האישום שהוגשו כנגד בתי ספר במזרח ירושלים שבהם הייתה הסתה ואת כמות החקירות שנעשו בנידון

יוסף טייב:  דרישה נוספת למשרד החינוך, בבקשה לא להסכים לזה שחומרי ההסתה יהיו קיימים בכיתות יא׳ ו-יב׳

יוסף טייב:  ועל מנת שנוכל לקדם את זה ולעבוד בשיתוך פעולה עם השר הנכנס, אשמח לבקש גם מהמשרד וגם מעיריית ירושלים להעביר אל הוועדה את הנתונים תוך שבעה ימים

יוסף טייב:  תודה ליוזמי הדיון, חברי הכנסת דן אילוז ולימור סון הר מלך ולשאר המשתתפים בדיון