הוועדה המיוחדת לטיפול בשורדי השואה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 4, 2023-02-27 00:00

מירב כהן: את מדברת על עולים, נכון?     

אלקס ריף: לא, אני מדברת על עולים ותיקים, עולים שהגיעו לכאן בשנות ה-90

אלקס ריף:  אלה נתונים - - -     

מירב כהן: כלומר, אנשים שהגיעו מברית המועצות

אלקס ריף: נכון

אלקס ריף:  זה מחקר חדש שעשינו לפני קצת יותר משנה: 76 אחוז מהקשישים מעדיפים למצות זכויות בשפה הרוסית

אלקס ריף:  כלומר, זכויות באופן ספציפי זה שיח משפטי מורכב, וכולם אומרים: רוסית

אלקס ריף:  הרבה פעמים אומרים לנו שהאינטרנט הוא לא רלוונטי לקשישים, אז הנה, הנתונים, ואלה נתונים מדהימים, מראים ש-40 אחוז מהקשישים כן רוצים למצות זכויות באינטרנט

אלקס ריף:  נכון שככל שגילם עולה - - - לניצולי שואה זה פחות רלוונטי, ובכל זאת חלקם הגדול ממצה זכויות באינטרנט

אלקס ריף:  מאוד חשוב: 170 אלף דוברי רוסית רואים את ערוץ 9 כערוץ התקשורת המרכזי שלהם, רובם המוחלט קשישים

אלקס ריף:  כלומר, תקשורת ברוסית ושיווק ברוסית הם חשובים

מירב כהן: על מה זה מתבסס – סקר טלפוני? איך עשיתם את זה?     

אלקס ריף: אנחנו תמיד עושים גם סקרים טלפוניים וגם סקרי אינטרנט

אלקס ריף:  לקשישים אנחנו משלימים טלפונית

אלקס ריף:  אנחנו עושים את זה תמיד עם מכון מדגם, ובדרך כלל עם איזשהו גוף מחקר

אלקס ריף:  שני הנתונים השניים – מכון ירושלים - - -     

מירב כהן: וה-170 אלף זה מבוגרים? יחסית מבוגרים, נכון?     

אלקס ריף: כן

אלקס ריף:  באופן כללי, הרוב המוחלט של ה-170 אלף האלה הם קשישים

אלקס ריף:  אם צריך פילוח יותר מדויק אז אני אגיד כמה

אלקס ריף:  מבחינת הנגשה: אני אפרוש רגע מה נעשה ומה לא נעשה

אלקס ריף:  אתר "כל זכות", ביאן בטח תפרוש עוד מעט: 80 עמודים של ניצולי שואה אמורים להיות מתורגמים, והיא תרחיב

אלקס ריף:  יש את מנוע הזכויות של ישראל דיגיטלית – ככל הידוע לי, כרגע לא מקודם תרגום לרוסית, חיכו לכל זכות וזה אמור להיות מקודם ביחד

אלקס ריף:  צריך לראות שזה באמת קורה

אלקס ריף:  הנושא של לשכות הרווחה, והרווחה באופן כללי – לדוגמה, הביטוח הלאומי: האתר אומנם מתורגם לרוסית, אבל האזור האישי, כלומר, כל המידע שדרכו אתה בקשר שוטף עם הביטוח הלאומי, הכל בעברית

אלקס ריף:  זאת אומרת, אין לך יכולת להגיש טפסים, לקרוא טפסים ששלחו לך - - -     

מירב כהן: תחדדי לי מה מתורגם בביטוח הלאומי ומה לא

אלקס ריף: יש אתר ברוסית, אבל האזור האישי – כל הקשר, כל מה שדרכו מקבלים ושולחים טפסים – הכל בעברית

אלקס ריף:  אתרי בנקים, חברת החשמל, תקשורת

אלקס ריף:  עשינו פילוח קצת יותר מדויק, אבל זה ארוך

אלקס ריף:  אם אני מסכמת: אם יש מענה ברוסית – הוא מאוד קטן, חלקי ומצומצם, והוא לא בטפסים ובשירותים, אלא רק במידע

אלקס ריף:  בכל הדברים האלה ביחד

מירב כהן: זה בפרטי - בנקים, חשמל - - -     

אלקס ריף: כן, במגזר הפרטי

אלקס ריף:  יש לנו מסמך שממש לוקח כל בנק וכל קופת חולים ומראה מה יש ומה אין

אלקס ריף:  אם מחליטים שהולכים לכיוון הזה ועושים דיון עם בנקים, סלולר וקופות חולים – יש לנו פילוח של בדיוק מה יש ומה אין

אלקס ריף:      מבחינת עמותות בתרגום אתרים

אלקס ריף:  הנה דוגמאות: מרכז הארגונים לניצולי שואה - יש כאן נציג של המרכז? אין תרגום של האתר לרוסית, האתר לא מתורגם לרוסית בכלל

אלקס ריף:  הרשות לזכויות ניצולי השואה – יש כאן נציג? רק עמוד הבית מתורגם

אלקס ריף:  ברגע שלוחצים על כל קישור שהוא – אין

אלקס ריף:  זאת אומרת, האתר בעצם לא מתורגם, כי עמוד הבית זה עמוד כללי של לחצנים - - -     

גליה מאיר אריכא: זה לא מדויק, אנחנו נרחיב

גליה מאיר אריכא:  יש חוברת זכויות ברוסית שמפורסמת באתר

אלקס ריף: אפשר גם להסתכל ביחד, פשוט להיכנס ולראות

אלקס ריף:  תקציב פרסום ייעודי לרוסית: אחד המענים החשובים זה כשכל החלטה שיוצאת, של ארגון, של עמותה, של משרד – להקציב חלק מהתקציב לפרסום ברוסית

אלקס ריף:  הרבה מהדברים שקורים כיום לא מגיעים לדוברי הרוסית, כי אין תקציב שיווק ייעודי לרדיו, לרק"ע, לערוץ 9

אלקס ריף:  בסופו של דבר, שם הם צופים

אלקס ריף:  זה בנושא של הנגשה

אלקס ריף:      בואו נדבר על הנושא הבא: הפגת בדידות

אלקס ריף:  דיברת על זה, אני אדבר על זה רק בהקשר של תרגום

אלקס ריף:  זה מחקר מאוד חשוב של הג'וינט, של אלכא

אלקס ריף:  אני רוצה לשים דגש רק על שני דברים: השתתפות חברתית ושייכות חברתית

אלקס ריף:  אלה שני מדדים שבודקים עד כמה הקשיש מעורה בתוך החברה שלו, שייך חברתית, משתתף חברתית

אלקס ריף:  אני רוצה להראות לכם שני נתונים, עד כמה המצב בקרב דוברי הרוסית קשה

אלקס ריף:  בנוגע להשתתפות חברתית: 19

אלקס ריף: 7 אחוז מהאזרחים הוותיקים נמצאים בסיכון בהשתתפות חברתית, לעומת רק 18 באוכלוסיה הוותיקה; ההסתברות של אזרח ותיק להיות בסיכון במימד השייכות החברתית הוא 16

אלקס ריף: 8 אחוז לעומת 12 באוכלוסיה הוותיקה

אלקס ריף:  אם תסתכלו על כל גורמי הסיכון, תראו שלהיות עולה מברית המועצות זה גורם מאוד משמעותי; בנוסף, כמובן, ללהיות בעל מוגבלות חמורה, להיות ללא ילדים שחיים בארץ, חיים עם בן או בת זוג סיעודיים - דברים מאוד ברורים

אלקס ריף:  ויש כאן גם להיות עולה מברית המועצות, זה ממש מאפיין מרכזי מאוד של סיכון

אלקס ריף:  חשוב שנבין את זה

אלקס ריף:      מבחינת הדברים שאנחנו מציעים, שחשוב לדבר עליהם בשולחן הזה, יש גם פעילויות חברתיות ברוסית – יש עמותות כמו חזית הכבוד, כמו יהודה דוידוב, שעושות פעילויות חברתיות ברוסית, וצריך לראות איך תומכים בזה מבחינה ממשלתית

אלקס ריף:  לראות איך מגבירים צריכת שירותי טיפול נפשי ברוסית - אנחנו יודעים שזה גם עניין של מטפלים ואנשי מקצוע, אבל זה גם עניין של לעודד את האוכלוסיה הזאת להגיע לטיפול

אלקס ריף:  יש בעיה קבועה שהרבה מאוד ארגונים שעוסקים בניצולי שואה פונים אלינו בנוגע אליה – גיוס מתנדבים

אלקס ריף:  אנחנו אומרים את זה כבר הרבה זמן, חברת הכנסת, זו בעיה עקרונית לכולם

אלקס ריף:      צריך שהארגונים הגדולים והקטנים יתחברו לקמפיין אחד גדול לגיוס מתנדבים, קמפיין ארצי, שישים כסף

אלקס ריף:  בעברית, זה אפילו לא ברוסית

אלקס ריף:  אלה ספציפית חבר'ה שלנו, נכדים, שיודעים רוסית

אלקס ריף:  אחר כך לעשות סוג של מנגנון חלוקה – לפי ערים וכו': ארגון אחד מקבל את המתנדב הראשון וכן הלאה

אלקס ריף:  אחרת אין לזה סיכוי

אלקס ריף:  אנחנו יודעים שבקרב דוברי הרוסית, ההתנדבות היא ערך שצריך להטמיע, לחדד, להכניס אותו

אלקס ריף:  אם כל ארגון יפעל לבד – אין סיכוי שנצליח לגייס מתנדבים לניצולי השואה

אלקס ריף:  דרוש כאן מהלך מאחד של הארגונים

אלקס ריף:  בנוסף, בגלל שהרבה קשישים הם לא בתנועה קלה ולא קל להם לצאת מהבית, חשוב לראות איך אנחנו עושים הכשרות לשימוש באינטרנט ובזום, ועושים לזה הפצה רחבה – כי אני יודעת שזה קיים, השאלה היא איך זה מגיע לארגונים

אלקס ריף:      דיברתי על קושי באיתור מתנדבים, דיברנו על תמיכה בארגונים שעושים פעילויות חברתיות ברוסית, והנושא האחרון הוא הנצחה ותיעוד של מורשת יהדות ברית המועצות

אלקס ריף:  אנחנו יודעים שכיום מתבצעים מעט מאוד הנצחה ותיעוד של מורשת יהדות ברית המועצות

אלקס ריף:  אין לזה תקציב ייעודי, אין לזה החלטת ממשלה, ארגונים של ניצולי שואה ומשרדי ממשלה ממעטים להנציח ניצולים דוברי רוסית

אלקס ריף:  וכאן יש כל מיני דברים: זה גם תיעוד עדויות אישיות, גם הוצאה לאור – יש המון ספרים ברוסית שלא מתורגמים לעברית, כלומר, זה נשאר בקרב קהילה דוברת רוסית ולא יוצא החוצה

אלקס ריף:  יש מרכזי הנצחה מקומיים שאפשר לחזק

אלקס ריף:  אפשר לעשות פרס למחקר אודות שואה או מורשת יהדות ברית המועצות

אלקס ריף:  כמובן, שנה שעברה עשינו - - -     

מירב כהן: את יכולה לחדד לי את הכשל פה? כי אני לא כל כך מבינה

מירב כהן:  ברגע שאין אתר ברוסית ואדם קורא רק רוסית – הבנתי מה הבעיה

מירב כהן:  מה זה קשור להנצחה - - -     

אלקס ריף: כאן הכשל הוא הפוך, הכשל הוא שהסיפור של יהדות ברית המועצות נשאר רק ברוסית, לדוברי רוסית

אלקס ריף:  הוא לא יוצא החוצה, הוא לא מתורגם לציבור הישראלי, הוא לא מוכר

אלקס ריף:  הספרים שניצולי השואה כותבים לא מתורגמים לעברית

אלקס ריף:  בגלל שהם דוברי רוסית והם לא דוברי עברית, אין תקציבים ייעודיים לתיעוד ברוסית והעברתו לשפה העברית

אלקס ריף:  אני אסכם כאן: זכרון בסלון – זו פלטפורמה מאוד משמעותית לניצולי שואה

אלקס ריף:  שנה שעברה היה לנו תקן של איש שעבד רק על הנושא של ניצולי שואה דוברי רוסית, בהבנה שזה משהו מיוחד

אלקס ריף:  צריך להצמיד לו נכד או צעיר שיתרגם אותו בלייב

אלקס ריף:  זה לא כמו כל זכרון בסלון אחר

אלקס ריף:  השנה אין לנו תקציב לתקן הזה, וזה אומר שהם כנראה ייבלעו בין מאות אלפי ניצולי השואה האחרים

אלקס ריף:  זה סיפורה של יהדות ברית המועצות – אנחנו נבלעים בסיפור הכללי, ואם אין מישהו ייעודי שעובד על האוכלוסיה הזאת והמאפיינים הייחודיים שלה, לצערי זה אומר שלא תהיה השנה הנצחה של שואת יהדות ברית המועצות

אלקס ריף:  תודה רבה

מירב כהן: תודה

מירב כהן:  יש פה המון משימות, בסוף נראה איך מתעסקים בזה שיטתית

מירב כהן:  יהודה דוידוב, בבקשה

יהודה דוידוב: מי שלא מכיר – יהודה דוידוב, יושב ראש ארגון פליטי ונפגעי השואה

יהודה דוידוב:  השנה ציינו בארגון עשר שנות פעילות

יהודה דוידוב:  אני יושב ראש הארגון החל מ-2019

יהודה דוידוב:  הארגון פועל באמצעות כ-40 סניפים ברחבי הארץ

יהודה דוידוב:  זה הארגון הכי גדול שמייצג את אוכלוסיית ניצולי השואה דוברי השפה הרוסית

מירב כהן: הערה חשובה: אל תתחילו לתאר את הארגונים שלכם

מירב כהן:  אנחנו מכירים אותם, אי אפשר כל דיון לספר הכול מהתחלה

מירב כהן:  תגיעו ישר לבעיה

מירב כהן:  יש לנו זמן קצר

יהודה דוידוב: בהמשך לדבריה של אלקס, אני אתייחס לדברים שאני חושב לנכון

יהודה דוידוב:  קודם כל, הארגון שלי פועל כבר שנים - - - מלכתחילה זיהינו שיש בעיה קשה עם כל הנושא של הנגשה ושירותים, והצלחנו לעבוד מול משרדי ממשלה על מנת לקדם תוכניות ופעילויות דווקא בשפה הרוסית

יהודה דוידוב:  המשימה החשובה הייתה כל מה שקשור להפגת בדידות

יהודה דוידוב:  את מכירה את המידע, מול הרשות לזכויות ניצולי השואה

יהודה דוידוב:  הצלחנו לפתוח מועדונים חברתיים שפסיכולוגים ועובדים סוציאליים מעבירים בהם פעילויות בשפה הרוסית

יהודה דוידוב:  התמיכה הנפשית לרוב האוכלוסיה, אולי 98 אחוז, צריכה להיות בשפה הרוסית, ואין לנו מספיק כוח אדם

יהודה דוידוב:  דיברנו על זה - - -     

מירב כהן: זאת אומרת, כי אין פסיכולוגים שהם דוברי השפה? אין היצע מספיק גדול?     

יהודה דוידוב: אין מספיק פסיכולוגים ועובדים סוציאליים על מנת לשרת את אוכלוסיית ניצולי השואה

יהודה דוידוב:  אחד מהרעיונות שלי היה לקדם קורס להכשרת אקדמאיים שעלו לאחרונה מברית המועצות ואוקראינה, קורס מזורז של משרד הרווחה

יהודה דוידוב:  דרך אגב, כבר דיברתי עם מנהלת בית ספר לעובדים סוציאליים

יהודה דוידוב:  יש מספר גורמים שצריך לשלב

יהודה דוידוב:  זו אחת המשימות העתידיות החשובות על מנת שניצולי שואה - - - עקב תוחלת החיים והכל, עוד מעט יהיו - - - אנחנו צריכים להעביר את הפוקוס לביקורי בית

יהודה דוידוב:      אחד הנושאים החשובים ביותר מבחינתי הוא כל הנושא של מיצוי זכויות

יהודה דוידוב:  זו כבר השנה השלישית שאני עושה את כל מיצוי הזכויות בארגון, בשפה הרוסית, באמצעות כל מיני גופים

יהודה דוידוב:  התחלנו מהמשרד לשיוויון חברתי – מוקד לאזרחים ותיקים; המוקד מגיע למועדונים, לפעילויות, לסניפים, בטרנזיט, וזה מאוד-מאוד מוצלח

יהודה דוידוב:  התחלנו פעילויות משותפות עם הקליניקה המשפטית של אוניברסיטת תל אביב, ויש פה נציגה

יהודה דוידוב:  אותו דבר עם הקליניקה המשפטית של אוניברסיטת בר אילן

יהודה דוידוב:  מה שאני אומר זה שהיום הכרחי שמשרדי ממשלה יקחו בחשבון את הנושא החשוב הזה

יהודה דוידוב:  לפי המכתבים והתלונות שמגיעים אליי, כל המכתבים שהאזרחים הוותיקים וניצולי השואה מקבלים היום – מחברת החשמל, מביטוח לאומי – מגיעים בעברית, ואנחנו יודעים שרובם לא יודעים את השפה

יהודה דוידוב:  האנשים לא יודעים לקרוא

יהודה דוידוב:      צריך לחשוב על כל הנושא של מתנדבים: כפי שאלקס ציינה, זה אחד מהנושאים החשובים ביותר

יהודה דוידוב:  הארגון שלי פועל רק על ידי מאות מתנדבים ברחבי הארץ, בכל סניף יש עשרות מתנדבים

יהודה דוידוב:  אני זקוק להכשרות מתנדבים

יהודה דוידוב:  יש גופים רבים שפועלים בנפרד, וצריך לראות איך לפעול ביחד על מנת לקדם את זה

יהודה דוידוב:  אני מבטיח שאני יכול להעביר רשימות בכל עיר ועיר, גם לתוכנית "עכשיו זה הזמן"

יהודה דוידוב:  אני יכול לחבר, יש לי מתנדבים רבים, הם מבקרים את ניצולי השואה, את הבודדים

יהודה דוידוב:  אחד מהנושאים החשובים שהמדינה התחילה עכשיו המון פעילויות לגביו הוא הנושא של הנגשת דיור

מירב כהן: אני כבר מבקשת - - - יושבת לידך נציגת מט"ב, שאחראיים על "עכשיו זה הזמן"

מירב כהן:  שווה שתחברו אחד לשני, כי אם אתה יודע להביא מתנדבים דוברי רוסית ולה יש חוסר בזה, רק בשביל זה שווה - - -     

יהודה דוידוב: צריך לשבת ולהכין תוכנית משותפת

מירב כהן: אנא צרו קשר אחד עם השני מיד אחרי, ונראה איך זה עובד

יהודה דוידוב: בסדר גמור

יהודה דוידוב:  כבר שלוש שנים שאנחנו כן מתרגמים, מהתקציבים הכל כך קטנים שיש לנו

יהודה דוידוב:  כי בלי זה אי אפשר

יהודה דוידוב:  מדו"ח מבקר המדינה, מכל המסמכים החשובים, שינויים בחקיקה – אני כן מתרגם את זה, משלם כסף לגורמים מקצועיים, למתרגמים ולבתי דפוס

יהודה דוידוב:  כי כל הודעה, גם מידע שאני מקבל, למשל שאת שולחת, אחרים ישר שואלים מה התרגום

יהודה דוידוב:  ואז יש מסמכים שאפשר לתרגם אינטרנטית, אבל זה לא מדויק

יהודה דוידוב:  ויש מסמכים שאי אפשר לתרגם אינטרנטית, ופה צריך איש מקצוע

יהודה דוידוב:  ולזה צריכים תקציב

גליה מאיר אריכא: יש תמיכה של המדינה בארגונים שפועלים למיצוי זכויות

גליה מאיר אריכא:  יש תקנה תקציבית לתמיכה בנושא הזה

מירב כהן: שלכם, של הרשות?     

גליה מאיר אריכא: לא, בשיוויון החברתי

גליה מאיר אריכא:  - - -     

יהודה דוידוב: לא ידוע לי

מירב כהן: את מדברת על דודו ברוך, מה שהוא עשה? זה היה הנצחה

מירב כהן:  להנצחה, לא למיצוי זכויות

יהודה דוידוב: דודו ברוך נותן לנו להנצחה, לא לתרגום

גליה מאיר אריכא: לא, גם לארגונים שפועלים למיצוי זכויות - - -     

מירב כהן: אז שווה לבדוק את זה

מירב כהן:  אם גליה אומרת – היא יודעת, שווה לבדוק

מירב כהן:  יהודה, משפט לסיום

יהודה דוידוב: אני אומר שאחת מהמשימות החשובות היא שצריך לשנות היום את האסטרטגיות של כל האנשים

יהודה דוידוב:  דיברנו עם רובם, ויותר מ-70 אחוז, גם הם מברית המועצות, נמצאים מתחת לקו העוני

יהודה דוידוב:  גם בשכירות או בבתים שהם גרים בהם – הם גרים בשכונות שהן שכונות מצוקה, והם גרים בקומות העליונות ואין להם הנגשה

מירב כהן: רגע, זה נושא אחר

מירב כהן:  אני עוצרת כאן

מירב כהן:  אני עוברת לדובר הבא

מירב כהן:  האם יש כאן נציג או נציגה מאיגוד העובדים הסוציאליים? לא

מירב כהן:  לאה מעמדא

לאה גולדברג: בוקר טוב

לאה גולדברג:  עמדא תומכת ב-150 אלף אנשים עם דמנציה בישראל ובבני המשפחה שלהם, סיפרתי על זה גם בדיון הקודם של הוועדה

לאה גולדברג:  רבים מבין שורדי השואה גם מתמודדים עם דמנציה ויש לזה אתגרים גדולים לכל מי שמטפל בהם – גם הצוותים הסיעודיים והבריאותיים וגם בני המשפחה

לאה גולדברג:  אנחנו בעמותה פועלים הרבה להנגשה - - -     

מירב כהן: פחות מה העמותה עושה ויותר מה הבעיה שצריך לפתור, בסדר? באופן ישיר

לאה גולדברג: - - - אנחנו בעמותה פועלים הרבה כדי להנגיש שפתית ותרבותית לכל האוכלוסיות

לאה גולדברג:  קשה לנו מאוד

לאה גולדברג:  הצלחנו בערבית, הצלחנו עם הציבור החרדי, אנחנו לא מצליחים לעשות את זה מספיק עבור דוברי רוסית

לאה גולדברג:  המדריך המלא שלנו לדמנציה זמין היום באתר להורדה חינם – לא מגיעים אליו למרות שניסינו, אומנם בתקציבים דלים, ושמענו פה כמה קשה לשים תקציב ייעודי לשיווק ברוסית

לאה גולדברג:  אנשים לא יודעים שיש את המדריך המלא שלנו, שכולל גם את הנושא של זכויות חולים וזכויות בני משפחה, יחד עם כלים להתמודדות

לאה גולדברג:  יש לנו סדנאות וקבוצות תמיכה ברוסית, ואנחנו לא מצליחים להגיע לקהל היעד

מירב כהן: כלומר, יש את המוצר והלקוחות לא מגיעים

לאה גולדברג: יש מוצרים

לאה גולדברג:  היה אפשר לעשות הרבה יותר לו היו לנו תקציבים ייעודיים

לאה גולדברג:  כשהיה תקציב לערבית עשינו גם אתר, היום יש לנו דף נחיתה בודד עם אפשרות להוריד את המדריך המלא

לאה גולדברג:  נשמח להנגיש את כל האתר עם עוד חומרים, עם עוד דברים ברשתות החברתיות

לאה גולדברג:  כרגע אנחנו לא שמים על זה תקציב ייעודי, מאוד קשה לנו להגיע לדברים האלה; למרות שמבחינת העמותה כבר יש התחלה, יש קבוצות תמיכה בשפה הרוסית, יש את המדריך המלא ויש חומרים נוספים

לאה גולדברג:  זה לא מספיק, היינו שמחים לעזרה לעשות יותר

מירב כהן: יש פה נקודה הפוכה – העמותה שבאה ואומרת לי שיש שירותים וקהל היעד לא יודע להגיע אליה

לאה גולדברג: נכון

לאה גולדברג:  ואני אוסיף: גם בהקשר של מתנדבים – יש לנו ערכות הפעלה מיוחדות כדי לעזור בתעסוקה לאנשים עם דמנציה, אנחנו מפעילים את זה באמצעות מתנדבים

לאה גולדברג:  גם כאן, אם היינו מצליחים לחבור לגוף שיכול להפעיל מתנדבים דוברי רוסית, היינו יכולים להשמיש את הערכות שלנו להרבה יותר משפחות

לאה גולדברג:  כיום לנו עצמנו אין את היכולת להפעיל מתנדבים דוברי רוסית, להגיע אליהם, אנחנו יכולים רק להכשיר מתנדבים אחרים – את היכולת הזאת יש לנו

לאה גולדברג:  אז יש לנו רצון, יש לנו ידע, ואנחנו צריכים את הפרסום

יהודה דוידוב: מירב, יש לי השלמה בנושא שעלה עכשיו, על מיצוי זכויות

יהודה דוידוב:  כפי שאני יודע, רק מרכז הארגונים מתקצב מיצוי זכויות

יהודה דוידוב:  אני כארגון לא נתמך על ידי הארגון, ולא קיבלתי שקל אחד ממרכז הארגונים

מירב כהן: הבנתי

מירב כהן:  תודה

מירב כהן:  ענת שוסטר – הקרן לרווחת ניצולי השואה

ענת שוסטר: בקרן, שמטפלת - - - שנה שעברה טיפלנו ב-80 אלף ניצולים, מתוכם מוכרים אצלנו 55 אלף ניצולים דוברי רוסית, שזה הרבה

ענת שוסטר:  רובם מחבר העמים, רובם בעוני, חיים בלי פנסיה, חיים מהשלמת הכנסה

ענת שוסטר:  אנחנו מזהים אצלם הרבה מאוד דברים שהם ברמת העוני והניצולות

ענת שוסטר:  אני רוצה להתמקד כאן בנושא של השפה הרוסית

ענת שוסטר:  כקרן, כמחצית מהעובדים שלנו הם דוברי רוסית, מתוכם שישה עובדים סוציאליים - שזה די הרבה ממה שאני שומעת כאן

ענת שוסטר:      אבל כמו שנאמר קודם, אנחנו כן חווים קושי בנושא של מתנדבים

ענת שוסטר:  יש לנו כרגע כ-100 ניצולים שרשומים להתנדבות – ואין להם מתנדבים דוברי רוסית, והם לא מדברים שום שפה אחרת

ענת שוסטר:  יש לנו פרויקט של טאבלטים, שבא עם מתנדב שאמור להדריך אותם במשך חמישה חודשים

ענת שוסטר:  הטאבלטים כן מונגשים ברוסית, אבל אין לנו מתנדבים דוברי רוסית

ענת שוסטר:  זה אומר שהאוכלוסיה הזאת בעצם לא נהנית מהשירות

ענת שוסטר:  זה בעייתי

ענת שוסטר:  בקליטה של ניצולי השואה מאוקראינה בשנה האחרונה נעזרנו הרבה מאוד במעט מאוד מתנדבים שהיו מוכנים לשמש לנו מתורגמנים, לבוא לביקורי בית ולעשות intake ראשוני כמתורגמן

ענת שוסטר:  זה היה מעט מאוד וחלקם ממש נשחקו, כי ביקשנו מהם די הרבה סיוע בזה

מירב כהן: אז זו בעיה שחוזרת על עצמה

מירב כהן:  תודה רבה, ענת

מירב כהן:  רן, אתה רוצה לדבר בחלק הזה, של תיאור הבעיה? בבקשה

רן מלמד: אני חושב שכדאי - - - נתונים שיכולים לסייע

רן מלמד:  בוקר טוב, רן מלמד מנקודת מפנה, לשעבר עמותת ידיד

רן מלמד:  אני מתמחה בנושא של מיצוי זכויות

רן מלמד:  בחצי שנה האחרונה דגמנו 163 אתרי אינטרנט מרחבי הארץ, שמתחלקים בין אתרים ממשלתיים, חברות ציבוריות וממשלתיות, אתרים מסחריים וגופים נוספים

רן מלמד:  בדקנו בהם שלושה דברים מרכזיים: הראשון הוא ההנגשה המובילית, לטלפונים סלולריים, שזה רוב הפעילות של אנשים; הדבר השני הוא הנגשה לאנשים עם מוגבלויות; והדבר השלישי הוא ההנגשה השפתית

רן מלמד:      בנושא ההנגשה השפתית, אני חושב שהדבר המרכזי שצריך לתת עליו את הדעת הוא ההבדל המאוד גדול בין לתת מידע שיווקי או מידע כללי לבין לתת מידע מפורט, אבל יותר מזה: לתת את האפשרות לבצע פעולות, בעיקר באתרי ממשלה, באמצעות טפסים שמותאמים שפתית; בין אם ברוסית ובין אם בשפות אחרות – שורדי שואה זה לא רק רוסית

רן מלמד:  אחד הדברים שלמדנו בוועדת המדע לפני שבועיים, מתשובות שקיבלנו ממשרדי הממשלה, הוא דבר מאוד פשוט: העובדים נשאלו למה אין טפסים בשפות כמו ערבית ורוסית, והתשובה הייתה "כי אין לנו מי שיטפל בטפסים"

רן מלמד:  זאת אומרת, גם אם הטפסים יהיו מתורגמים לרוסית ושורדי השואה ובני משפחותיהם יוכלו למלא אותם ברוסית – הטופס לא שווה שום דבר כל עוד אין במשרדי הממשלה מי שיוכל להוציא את הטופס שכתוב ברוסית ולטפל בו

רן מלמד:  ופה יש עניין תקציבי שצריך לטפל בו

רן מלמד:      אני חייב להגיד שדווקא בחברות מסחריות, בקופות חולים ובמקומות אחרים, יש הרבה יותר נגישות מבחינת מידע בשפות השונות, כולל רוסית

רן מלמד:  אבל שוב, מדובר רק במידע, ברוב המקרים לא מדובר באפשרות לבצע פעולות, גם לא באתרי האינטרנט

רן מלמד:  אני לא רוצה להרחיב, רק אגיד שהעברנו את המחקר שלנו אלייך ואל מנהלת הוועדה, מי שרוצה יכול להסתכל ולהיכנס לאתרים ולראות

רן מלמד:  אני חושב שהנקודה המרכזית היא שהמידע לא יכול להיות רק מידע שיווקי או מכירתי, הוא חייב להיות מידע שיש מי שיטפל בו בסוף הדרך

רן מלמד:  אם מישהו רוצה להגיש בקשה לסיוע בשכר דירה ואין מי שיקבל את הטופס ברוסית ויטפל בו – הטופס ברוסית לא שווה שום דבר

מירב כהן: נקודה חשובה

מירב כהן:  תודה רבה

מירב כהן:  אני רוצה לתת את רשות הדיבור לשורדי השואה שנמצאים כאן: סשה ברמן, ואחריו אברהם

אברהם שרנופולסקי: שלום לכולם, שמי אברהם שרנופולסקי, אני יושב ראש העמותה חזית הכבוד

אברהם שרנופולסקי:  אנחנו דנים היום בנושא חשוב מאוד, משום שכפי שנאמר, עשרות אלפי שורדי שואה וקשישים עולים אינם דוברי עברית

אברהם שרנופולסקי:  בואו נדמיין לעצמנו מה קורה לבן אדם בגיל 80 ומעלה שמקבל מכתב מביטוח לאומי ולא מבין מה המשמעות ומה כתוב במכתב

אברהם שרנופולסקי:  הוא בהלם ורץ לביטוח לאומי על מנת לקבל הסבר, אבל בביטוח לאומי גם העובדים, הפקידים, אינם דוברים רוסית

יהודה דוידוב: ויעבור המון זמן עד שיקבלו אותם, לא מקבלים אותם

יהודה דוידוב:  צריך תור אינטרנטי

אברהם שרנופולסקי: נכון

אברהם שרנופולסקי:  טוב שיש להם ילדים ונכדים שיכולים לעזור להם, אבל מה לעשות עם אנשים שאין להם אפשרות כזאת? מה שאנחנו מציעים: ראשית, צריך לעודד עיריות להקים מוקד שירות לדוברי רוסית, שנוכל לעשות מסמכים והסברים וכו'

מירב כהן: היום אין בנתב בביטוח לאומי? אין בשפה הרוסית?     

אברהם שרנופולסקי: אין

יבגני סובה: לא, אבל יש באתר, לא?     

מירב כהן: כן, אבל האזור האישי לא

מירב כהן:  לא היית בחלק הזה, האזור האישי לא ברוסית

יבגני סובה: בשנה שעברה, כשהממשלה שלנו, הקודמת, קידמה את הנושא של הבטחת הכנסה, אנחנו נפגשנו אישית עם המנכ"ל דאז, מאיר שפיגלר, ודאגנו לתרגם מחשבון זכויות לשפה הרוסית, דבר שלא היה עד אז

יבגני סובה:  זה היה חידוש מרענן

יבגני סובה:  נכון שבאזור האישי אין, אבל כשאנחנו מדברים על הנגשה בביטוח הלאומי, צריך לוודא שתהיה הבנה והתחשבות, שלא יגידו לבן אדם בן 90 ללכת ללמוד עברית

יבגני סובה:  אי אפשר לשים בכל סניף אדם שדובר את השפות השונות – מחר זה רוסית, מחרתיים זה אנגלית, צרפתית וכו' - אבל שתהיה הבנה

יבגני סובה:  כיום לא בעיה למצוא מישהו שכן דובר את השפה, בין אם זה בקופת חולים, בביטוח לאומי או בעירייה, אבל שתהיה התחשבות באותו בן אדם שמגיע ולא מצליח להבין

יבגני סובה:  שלא יזרקו אותו, זה העניין

יבגני סובה:  כי לפעמים פקידים הם פשוט אטומים

יבגני סובה:  אני לא מכליל פה, חלילה, אני רק אומר שאם אתה שומע שבן אדם לא מבין את השפה – תיכנס למצבו, תתחיל לחשוב

יבגני סובה:  קודם כל תושיב אותו, תן לו כוס מים, ואחרי עשר דקות תמצא מישהו שיתרגם לך, גם אם - - -     

מירב כהן: אברהם, סליחה שהפרענו לך, תמשיך את דבריך

מירב כהן:  אז אתה אומר: להקים מוקד שירות לדוברי רוסית

אברהם שרנופולסקי: נכון

אברהם שרנופולסקי:  שנית: לחייב את ביטוח לאומי, חברת החשמל וכדומה, לקחת אנשים דוברי רוסית לכל הסניפים של הארגונים האלה

מירב כהן: לא הבנתי את ההצעה השנייה, שמה אותן חברות יעשו? הבנתי, שישלחו מכתבים ברוסית

אברהם שרנופולסקי: שלישית: לממן ארגונים ציבוריים, על מנת להכשיר קשישים וניצולי שואה להשתמש באינטרנט, בזום, במתרגם אוטומטי וכו'

אברהם שרנופולסקי:  רביעית: לתת לארגונים ציבוריים אפשרות לממן קו חם לקבלת שאלות, כדי שיוכלו לענות על השאלות האלה

מירב כהן: תודה רבה לך

מירב כהן:  אני עוברת לסשה, ואחרי סשה ידבר חבר הכנסת שוסטר

מירב כהן:  אם אתה מעדיף לדבר ברוסית, יש פה מתורגמן

סשה ברמן: (דבריו מתורגמים סימולטנית מרוסית)     כשהתחילה מגפת הקורונה, העמותה שלנו הקימה קורס כדי ללמד את ניצולי השואה להשתמש בזום

סשה ברמן:  הניסיונות שלנו לקבל עזרה כספית לא הצליחו, וזה היה רק על חשבוננו

סשה ברמן:  לאחר מכן, עשינו שרשרת של מפגשי זום, סמינריונים בזום, בהם השתתפו למעלה מ-2000 דוברי רוסית שהיו זקוקים לעזרה

מירב כהן: יש לי שאלה, סשה

מירב כהן:  איך הגעת לאותם מבוגרים שהיו צריכים עזרה?     

סשה ברמן: (תרגום מרוסית) עשינו - - - באתרים שלנו

סשה ברמן:  הבעיה היא שהיום, האינטרנט והזום הם הדרך היחידה להכניס את ניצולי השואה והאזרחים לוותיקים לקשר ביניהם לבין משרדי הממשלה

סשה ברמן:  מאוד חשוב שבתקציב החדש יהיה סכום כסף מסוים לתמיכה בארגונים האלה, כדי לעזור להם - - - צריך ללמד את ניצולי השואה והאזרחים הוותיקים להשתמש בזום ובאינטרנט

סשה ברמן:  יש עכשיו הזדמנות פז, כי הטלפונים הסלולריים של היום מתרגמים מרוסית לעברית ומעברית לרוסית, כל שפה

סשה ברמן:  צעירים לא צריכים את זה, כי הם גם ככה יודעים עברית

סשה ברמן:  האזרחים הוותיקים וניצולי השואה חייבים את זה

סשה ברמן:  תודה רבה

מירב כהן: תודה לך, סשה

מירב כהן:  חבר הכנסת שוסטר

אלון שוסטר: תודה

אלון שוסטר:  תודה ליושבת הראש על הפעולה החיונית הזו, הקדושה הזו

אלון שוסטר:  אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן, למוסד הזה, שהוא קצת מסוכסך, אבל מאוד חשוב

אלון שוסטר:  ראשית, אני חושב שכל גוף מתקצב או מתוקצב חייב להיות, ורצוי ברגולציה, מחויב בחזון שלו, בנרטיב שלו, לתקצוב הנגשת המשאבים שלו לכל אזרח

אלון שוסטר:  טוב להיות בריא ועשיר - יותר מסובך להיות עני, חולה וחסר אוריינות דיגיטלית, חסר קשר למחשב

אלון שוסטר:  שם נבחנת החברה שלנו

אלון שוסטר:  סיכום הוועדה צריך להפוך לתוכנית עבודה קונקרטית, עם נקודות פשוטות, שנדע לתמצת אותן ונדע אל מי לגשת, מה המשימה, כמה זה עולה - - -     

מירב כהן: אני אגיד לך עוד דבר, כיוון שהתקציב מגיע עכשיו לכנסת: אלה כן דברים יחסית קטנים במונחים של תקציב מדינה, דברים שאפשר להשיג

מירב כהן:  כמה מאות אלפי שקלים למטרה כזו או אחרת זה לא בשמיים

אלון שוסטר: ממש ככה

אלון שוסטר:  ובכך נעשה ביחד מצווה גדולה מאוד

אלון שוסטר:  אני רק רוצה לחדד: גם בתוך הקבוצה שאנחנו מדברים עליה יש אנשים, חלקם עריריים וחלקם לא, שהם מבודדים, או חסרי נגישות

אלון שוסטר:  הם דורשים - ודיברנו על זה בהקשרים אחרים – פרישה ארצית שמגיעה כל יום, בוודאי כל יומיים, או באמצעים דיגיטליים או באמצעים ישירים

אלון שוסטר:  פרישה לכל אחד מהאנשים המבודדים

אלון שוסטר:  אנחנו רוצים לחיות בחברה שבה אף אחד לא חי לבד

אלון שוסטר:  תודה

מירב כהן: תודה לך

יבגני סובה: קודם כל, מירב, תודה רבה על הדיון הנוסף

יבגני סובה:  מצטער שבאתי באיחור, אבל בחלק מהדברים הבנתי על מה מדובר

יבגני סובה:      אני בא בגישה שהיא לא שונה, אבל די מעניינת: אני חושב שהיום, כשיש ארגונים ועמותות שעוזרים ונותנים סיוע, המדינה צריכה לעזור לעמותות האלה

יבגני סובה:  בואו נצא מנקודת הנחה שמכתב מביטוח לאומי מתורגם לרוסית – אז בן אדם מקבל מכתב ברוסית, ומה זה עוזר לו? הוא צריך לפנות חזרה, הוא צריך לטפל חזרה

יבגני סובה:  אז במקום שאני, כמדינה, אעזור לעמותה – כל עמותה, יושבים פה נציגים – אז בואו נעזור להם, שהם יעזרו לאותם אנשים שפונים

יבגני סובה:  אני לא מדבר על משהו שחייב להיות מתורגם, אם יש אתר של הקרן לניצולי שואה שמתורגם לרוסית, אז יש מידע מתורגם

יבגני סובה:  אם זה הודעות של ביטוח לאומי בנושא של זכויות – זה מתורגם

יבגני סובה:  הבעיה פה היא שיתוף הפעולה, השיח, עם הארגונים והמוסדות

יבגני סובה:      שרנופולסקי או ברמן, מישהו מכם אמר שכשיש ילדים אז הילדים עוזרים

יבגני סובה:  זה נכון, בשביל זה יש ילדים ונכדים, בשביל לעזור

יבגני סובה:  בגלל שאני דובר את השפה, הרבה פעמים אני מקבל פניות, ואני שואל את האנשים אם יש להם ילדים, והם משיבים "כן, אבל למה שנפנה לילדים? הילדים שלנו עסוקים, הם מסודרים בעבודה, הם די עסוקים"

יבגני סובה:  אני משיב "בשביל מה גידלתם ילדים ונכדים? בשביל מה גידלתם ילדים אם הם לא עוזרים לכם בשפה?"

יבגני סובה:  אמא שלי בארץ 26 שנה והיא מתקשה בשפה, אז אני או אחותי עוזרים לה בכל דבר שמגיע

יבגני סובה:  גם היום, במעמד שאני נמצא בו, אני עוזר לה

יבגני סובה:  אני מגיע הביתה ועוזר לה בכל דבר

יבגני סובה:  אני נטרף כשאני שומע משפט כזה, "מה פתאום שנפנה לילדים? הילדים שלנו - - -"

מירב כהן: אבל הרבה פעמים דווקא למבוגרים לא נעים, אני מכירה את זה - - -     

יבגני סובה: אני יודע, המבוגרים אומרים את זה

יבגני סובה:  מה זה "לא נעים"? אלה הילדים שלכם

יבגני סובה:  זה טירוף מערכות

מירב כהן: יש לי מקרים של אנשים שהחברה עשתה להם עוול, יש להם שני ילדים עורכי דין – והם פונים אליי לסיוע בהתנדבות

מירב כהן:  לא נעים להם

יבגני סובה: נכון

יבגני סובה:  לא נעים לי להגיד, אבל ככה חינכתם את הילדים שלכם? לכן, קודם כל, כשיש ילדים ונכדים – הם צריכים לעזור להם

יבגני סובה:  אולי צריך לעזור לילדים ולנכדים שאומרים שהם עסוקים – אין דבר כזה עסוקים כשזה נוגע להורים שלכם

יבגני סובה:  יש אנשים שהם בודדים - - -     

יהודה דוידוב: צריך לקחת בחשבון שרוב הנכדים וכל זה לא יודעים רוסית בשביל לתרגם, יש גם כאלה

יהודה דוידוב:  למשל, שני הילדים שלי לא יודעים רוסית - - - לא יודעים לקרוא

יבגני סובה: בסדר, מי שלא יודע לקרוא לא יודע לקרוא, הוא לא יכול לעזור

יבגני סובה:  אז הוא מתקשר לסבא ואומר שהוא לא יכול לעזור

מירב כהן: יבגני, יש לי עוד הרבה שורדי שואה שרוצים לדבר, אז תשלים

יבגני סובה: אני רק רוצה להשלים משפט אחד

יבגני סובה:  אני בא בגישה מאוד קונסטרוקטיבית: בואו נעזור לארגונים שיעזרו לאותם אנשים שפונים

יבגני סובה:  אני לא אומר שאנחנו צריכים לתת פה תוכנית עבודה, אבל במקום שנחייב בכל עירייה ונגביר את הבירוקרטיה - - - זה פשוט לא יקרה

יבגני סובה:  בואו נמקד את הסיוע לעמותות ולארגונים שכן נדע לקבל מהם את הפידבק גם לגבי הפניות

יבגני סובה:  הם יגידו לנו כל שנה כמה פניות הם קיבלו, לכמה אנשים הם עזרו בפנייה לביטוח לאומי, והם יהיו זכאים לסיוע מהמדינה – לפי מספר הפניות או מספר הנושאים, לא משנה

יבגני סובה:  אם זו עמותה שפועלת מול ביטוח לאומי, אז מן הסתם הם גם יודעים להפנות ולכוון

יבגני סובה:  אני חושב שזו גישה יותר טובה, זו גם גישה שיותר תסייע, במקום שיהיה מצב שבו המדינה משלמת כסף לתרגום מכתב ובסוף האדם נתקע עם מכתב מתורגם

יבגני סובה:  מה זה עוזר לו? זה לא עוזר לו

מירב כהן: זו שאלה, האם העמותות האלה ידעו להגיע לכל קהל היעד

יבגני סובה: לא, הקהל הזה יגיע לעמותות

יבגני סובה:  זה העניין

מירב כהן: אבל במבחן התוצאה אנחנו רואים שקהל היעד לא מגיע לעמותות

מירב כהן:  יושבות פה עמותות ואומרות שיש להן שירותים לתת ואנשים לא פונים אליהן

מירב כהן:  אולי צריך לתת - - -     

יבגני סובה: בסדר, את זה אפשר לעשות דרך מחלקות הקליטה

יבגני סובה:  יש מחלקות קליטה בכל הערים הגדולות יחסית, יש עיריות - - -     

מירב כהן: אני חושבת שהשילוב צריך להיות תמיכה בעמותה, העמותה צריכה להיות ספק של הביטוח הלאומי

מירב כהן:  הביטוח הלאומי מקבל פנייה, ויודע להפנות לאותה עמותה שתתן את השירותים

יבגני סובה: אם נגיע למצב כזה זה מצוין, אבל זה מכרזים, זה בירוקרטיה, הרבה פעמים המחיר של זה גבוה בהרבה מסיוע לעמותה

מירב כהן: במשרד לשיוויון חברתי, לדוגמה, עשינו מכרזים, לקחנו שלוש עמותות כספקיות במוקד שלנו לאזרחים ותיקים, כוכבית 8840, והן פרושות בכל רחבי הארץ

מירב כהן:  הגיעה פנייה, ולפי אופי הפנייה הפנינו לעמותה שעובדת אצלנו כמשרד ממשלתי

יבגני סובה: ואז הבן אדם בעמותה טיפל עד הסוף, כולל הפנייה, כולל התשובה, כולל תרגום?     

מירב כהן: אני עושה לו בקרה

יבגני סובה: אם זה ככה אז זה בסדר, אפשר לחלק

לאה גולדברג: אני רק רוצה לציין שלעמדא, למשל, יש קו חם שנותן מענה גם בשפה הרוסית

לאה גולדברג:  אבל - - - אף אחד לא יודע - - -     

מירב כהן: ברור, אבל הבעיה בסוף היא שהציבור יודע מה זה ביטוח לאומי ולא יודע מה זה עמדא, לא יודע להגיע לעמדא

מירב כהן:  יש לו מדינה, למדינה יש אחריות כלפיו, והוא פונה לביטוח הלאומי

מירב כהן:  אני מבינה שהביטוח הלאומי לא יכול להיות מומחה להכל בכל שפה, אז לפחות שיהיו לו ספקים קטנים – מה זה להתקשר, לצורך העניין, עם עמותת עמדא או עמותה אחרת? זה - - -     

יבגני סובה: מירב, לפעמים גם אנשים ששולטים בשפה לא מבינים את המכתבים שהם מקבלים מכל מיני מוסדות של המדינה

יבגני סובה:  זה לא רק עניין השפה

מירב כהן: זה נכון

מירב כהן:  טוב, אני מתקדמת, ברשותך

אברהם שרנופולסקי: מימון לארגונים - - - זה חשוב ביותר

מירב כהן: אני רוצה לתת גם לאנדריי מארגון יד עזרה לישראל, הוא כאן? אם אנדריי לא פה אז יעקב ליברמן – האגודה הירושלמית לניצולי שואה

מירב כהן:  בבקשה

יעקב ליצמן: (דבריו מתורגמים סימולטנית מרוסית)     אני יעקב ליברמן, אני ראש האגודה הירושלמית לניצולי שואה

יעקב ליצמן:  הארגון שלנו די צעיר, רק שלוש וחצי שנים

יעקב ליצמן:  הקמנו את הארגון הזה כדי שנוכל לעמוד על הזכויות של האנשים שלנו, של ניצולי השואה

יעקב ליצמן:  הקמנו את העמותה רק בכוחות עצמנו, בלי שום עזרה, והיום הארגון הזה - - - אלף ניצולי שואה

יעקב ליצמן:  הגיל הממוצע של ניצולי השואה בעמותה שלנו הוא 88

יעקב ליצמן:  חצי מהאנשים בעמותה שלנו הם בין גיל 90 ל-106

יעקב ליצמן:  אנחנו קבוצה מאוד אקטיבית ומאוד גדולה

יעקב ליצמן:  כיום אנחנו ההיסטוריה של העם שלנו

יעקב ליצמן:  אבל אנחנו מתביישים במדינה שלנו, כי את העזרה העיקרית אנחנו מקבלים מהארגונים הנוצריים

יעקב ליצמן:  בחגים, העמותה - - - עושים לנו מתנות

יעקב ליצמן:  העמותה יד עזרה לישראל נותנת לנו עזרה גדולה

יעקב ליצמן:  כל מה שאנחנו מבקשים מהמדינה שלנו נעלם איפשהו באמצע הדרך

יעקב ליצמן:  באוגוסט האחרון ביקשנו עזרה בקבלת טופס סעיף 46

מירב כהן: סעיף 46, לעמותה

מירב כהן:  שאפשר לקבל תרומות בלי לשלם מס

יעקב ליצמן: (תרגום מרוסית) הבאתי את המכתב ששלחנו לוועדת הכספים של הכנסת, כי שלחנו ואף אחד לא ענה לנו ולא עזר לנו

יעקב ליצמן:  אנחנו מחכים כבר הרבה זמן, ואנחנו בגיל שבו לחכות ארבע שנים זה קצת בעייתי

יעקב ליצמן:  אנחנו רוצים לזרז קצת את העניינים

יעקב ליצמן:  גם שנה שעברה העברנו למשרד הקליטה בקשה לעזרה לניצולי שואה

יעקב ליצמן:  הבקשה שלנו נמצאת עכשיו במשרד האוצר, באגף ניצולי שואה

יעקב ליצמן:  יש לי את מספר הבקשה שלנו

יעקב ליצמן:  מילאנו כמו שצריך את כל הטפסים שהיינו צריכים

יעקב ליצמן:  על כל ניצול שואה הגשנו כל מיני טפסים, אפילו יותר ממה שהיה צריך - הגשנו יותר מ-1000 טפסים, ועד היום לא קיבלנו שום תשובה

יעקב ליצמן:  אנחנו יכולים לארגן הכל לבד, הארגון שלנו מאוד גדול, יש לנו כל מיני קבוצות – אבל אנחנו כן צריכים עזרה מהמדינה

מירב כהן: רק כדי לחדד לסיכום, כדי שנהיה פרקטיים: באיזו קטגוריה של תמיכה נמצא השירות? של הפגת בדידות? של מיצוי זכויות? באיזו קטגוריה של תמיכה, מישהו הבין?     

יהודה דוידוב: קודם כל, בנוגע לסעיף 46

מירב כהן: עזבו רגע את הדיון על סעיף 46, זה סעיף אחר

מירב כהן:  עמותה כזו, כמו העמותה שיעקב מציג פה - - -     

יהודה דוידוב: לפי דעתי הוא כנראה התבלבל

יהודה דוידוב:  משרד הקליטה – יש גוף אחד, אבל יש את המשרד לשיוויון חברתי, שכן אפשר להגיש בנושא של הנצחה

יהודה דוידוב:  אני לא יודע אם הם הגישו

יהודה דוידוב:  משרד הקליטה לא כל כך - - -     

מירב כהן: הבנתי

מירב כהן:  אז אני מבקשת מהצוות שלי, או מצוות הוועדה: תבינו מה בדיוק העמותה מספקת ובאיזה מסלול תמיכה הוא אמור להיות, כי לדעתי הוא הגיש למסלולי תמיכה לא רלוונטיים

מירב כהן:  - - -     

יבגני סובה: לגבי סעיף 46, היה דיון בוועדת הכספים באוקטובר, שלחתי לך לינק

יבגני סובה:  היו שם 247 עמותות שכן קיבלו הקלות, אז צריך לבדוק את זה

יבגני סובה:  צריך לראות אם יש להם מקום שהם שוכרים, אם יש להם דברים

מירב כהן: אז אני מבקשת, אריאלה, תבדקו מאיזה משרד הוא אמור לקבל תמיכה

מירב כהן:  תודה רבה לך, יעקב

מירב כהן:  אני עוברת הלאה, ניתן לעוד שורד או שורדת אחת ואז נעבור למשרדי ממשלה

מירב כהן:  מילה – עמותת ניצולים למען עתיד

מילה פלייטמן: שלום לכולם

מילה פלייטמן:  זו הפעם הראשונה שלי בפורום כזה מכובד, אז תרשו לי לספר לכם על העמותה שלנו חמש דקות

מירב כהן: אבל אנחנו לא מתארים פה את העמותות, אנחנו ישר לבעיות

מירב כהן:  אז תשתדלי להתמקד בבעיה שאנחנו רוצים לפתור, בסדר?     

מילה פלייטמן: שמעתי פה הרבה בעיות

מילה פלייטמן:  את רוצה לשמוע ממני רק על בעיות? אני רוצה להציג - - -     

מירב כהן: אנחנו פשוט בדיון ממוקד, ואם כל פעם שעמותה מגיעה היא תספר על מה היא עושה, כל דיון אנחנו פשוט נתאר את מה שהעמותות עושות

מילה פלייטמן: זה לא ייקח הרבה זמן, בסדר?     

מירב כהן: אוקיי

מילה פלייטמן: שמי מילה פלייטמן, אני מייצגת את העמותה ניצולים למען העתיד, בנתניה

מילה פלייטמן:  היא מונה למעלה מ-900 חברים, ניצולי שואה

מילה פלייטמן:  כארגון התחלנו ב-2016, וכעמותה אנחנו קיימים מ-28 במאי 2019

מילה פלייטמן:  הרישום של הארגון כעמותה רשום במשרד המשפטים, רשות התאגידים, רשם העמותות, מ-2019

מילה פלייטמן:  כעת אסביר על הארגון הציבורי שלנו: למעשה, אנו פועלים למען ניצולי השואה ששרדו את התופת והתנאים הקשים שחוו באותה תקופה

מילה פלייטמן:  זאת בכדי להפוך את החיים לפעילים יותר ולתת להם משמעות רחבה בחיים בתקופה הזו של ימינו

מילה פלייטמן:  בעמותה יש קשישים שחווים קושי יומיומי, בעיות רבות באורח החיים, במצב הבריאותי, ביניהן: הקושי הרב בשינוי הסטטוס האישי מכורח המציאות שנכפתה עליהם

מילה פלייטמן:      לעמותה ישנה מטרה עיקרית: לאחד את הקשישים ולתת להם מענה והזדמנות לחיים טובים, ולהזכיר להם תמיד שהם אינם לבד

מילה פלייטמן:  הקשישים הניצולים יודעים שלנו אכפת מהם

מילה פלייטמן:  הקשישים מקבלים תמיכה מוסרית, חברתית וחומרית

מילה פלייטמן:  אוסיף ואומר כי בעקבות הקושי והמציאות היומיומית הלא פשוטה, העמותה לוקחת את עצמה - - - לקשישים

מילה פלייטמן:  הם מקבלים חבילות מזון, בגדים, נעליים, משקפיים, שאר ציוד

מילה פלייטמן:      מתנדבי העמותה, כ-19 מהם, מקיימים קשר מתמיד עם חברי העמותה, יוצרים שילוב באורח חיים פעיל תוך גילוי אכפתיות ותשומת לב

מילה פלייטמן:  שום דבר לא משתווה לרצון של אנשים מבוגרים לתקשר זה עם זה ולנתינה אינסופית עבור הפרט

מילה פלייטמן:  לשם כך אנחנו מארגנים פגישות במועדון הגיבורים וחוגגים ימי הולדת ומברכים את כולם, כל אחד ביומו המיוחד, לצד תה, קפה, עוגיות ואורחים - - -     

מירב כהן: מילה, דקה לסיום

מירב כהן:  אני נותנת לך התראה של עוד דקה

מירב כהן:  אנחנו פשוט חייבים לעבור הלאה, סליחה

מירב כהן:  אל תעלבי, זה פשוט נורא עמוס

מילה פלייטמן: ביקשתי רק חמש דקות

מירב כהן: יש לך, את כבר מדברת

מירב כהן:  בבקשה, יש לך עוד דקה, בואי תנצלי אותה

מילה פלייטמן: אין בעיה

מילה פלייטמן:  אסיים במשפט: לא ניתן לפרט את כלל העשייה שלנו

מילה פלייטמן:  מטרתה של העמותה הציבורית שלנו היא מימוש מטרות למען הקשישים הניצולים ואיחוד בין אנשים ששרדו את השואה לבין מתנדבים רבים

מילה פלייטמן:  כולנו תקווה שנמשיך לפעול למענם ולהטיף למען עתיד טוב יותר לנו ולהם

מילה פלייטמן:  ברוכים תהיו

מירב כהן: נימה אופטימית שנותנת לנו מוטיבציה להמשיך

מירב כהן:  תודה רבה וסליחה על קוצר הזמנים

מירב כהן:  מט"ב, בקצרה

הדס רחמים: תודה, חברת הכנסת מירב

הדס רחמים:  את מכירה את התוכנית שלנו, ביקרת איתנו אצל שורדי שואה

הדס רחמים:  תוכנית להפגת בדידות, ביוזמת הרשות לזכויות ניצולי השואה ועמותת מט"ב

הדס רחמים:  פועלת כבר שש שנים ברחבי הארץ

הדס רחמים:  5000 שורדים מקבלים את שירות הפגת הבדידות: מתנדב חברתי שמגיע הביתה לטווח רחוק

הדס רחמים:  מתוך ה-5000 בכל הארץ יש לנו רק כ-600 שורדי שואה דוברי השפה הרוסית - - -     

מירב כהן: 5000? אני מכירה מספר של 10000

גליה מאיר אריכא: יש 6500 ציוותים - 6700 ציוותים

הדס רחמים: מתוכם כ-600 שורדי שואה דוברי השפה הרוסית מקבלים את השירות שלנו

הדס רחמים:  פה נציב את שני האתגרים הגדולים

הדס רחמים:  האתגר הראשון הוא שורדי השואה עצמם, שכשאנחנו מסבירים להם על הפרויקט הם נרתעים מאוד מהרעיון של מתנדב חברתי שמגיע הביתה; הם יותר רוצים את העזרה הפיזית, הכאן ועכשיו, העזרה במיצוי זכויות, מזון וכו'

הדס רחמים:  מה שאנחנו עושים בשביל לסייע זה להכניס את המתנדבים שמגיעים לעזרה מיידית פיזית, ואותו מתנדב נשאר אחר כך ונותן את הפגת הבדידות

הדס רחמים:      והבעיה האקוטית הגדולה, שכמובן דובר פה עליה, היא מתנדבים

הדס רחמים:  הניסיונות שלנו להגיע למתנדבים - - - דבר ראשון, יש לנו רכזת ייעודית לשפה הרוסית, שמנגישה ומסבירה, ומבינה את התרבות והשפה

הדס רחמים:  אנחנו מכניסים מתנדבים שמתחילים כסיוע פיזי מסוים, שלאט-לאט נשארים אצל השורדים

הדס רחמים:  הדבר הבא: פרסומים – בכל המדיה, גם בוואטסאפ ובפייסבוק, פרסומים גם בשפה הרוסית

הדס רחמים:  יש לנו גם בשפה הרוסית וגם בשפה העברית, כי בסופו של דבר רוב החבר'ה הצעירים שמגיעים להתנדב הם דוברי השפה העברית, שיש להם הורים דוברי השפה

הדס רחמים:  הצעירים פחות מדברים את השפה הרוסית, אבל אנחנו כן מפרסמים בשפה הרוסית בפייסבוק, וברשתות בכלל

הדס רחמים:  זו הבעיה הכי גדולה שלנו, להגיע לכל המתנדבים

הדס רחמים:  אני רואה פה שאפשר לשתף פעולה כדי להגיע למתנדבים, הבעיה היחידה היא להשאיר אותם

הדס רחמים:  אלה יותר מתנדבים חד-פעמיים

הדס רחמים:  בתקופת הקורונה זה היה נהדר, הגענו למאות ניצולים ושורדי שואה דוברי השפה הרוסית, שקיבלו מאיתנו את העזרה

הדס רחמים:  אבל הרצון הוא לתת את העזרה המיידית כאן ועכשיו ופחות להישאר לטווח הרחוק

הדס רחמים:  פה הבעיה שלנו, המתנדבים

מירב כהן: קיבלתי

מירב כהן:  תודה רבה

מירב כהן:  לפני שאני עוברת לצד של הממשלה, אני אתן גם לקליניקה של תל אביב, למימוש זכויות של שורדי שואה

מירב כהן:  ישי

ישי בוגוסלבסקי: תודה רבה

ישי בוגוסלבסקי:  אני אגע בקצרה בניסיון שלנו כקליניקה

ישי בוגוסלבסקי:  - - - כל מיני בעיות, ואני ארצה להתמקד בשלוש נקודות מרכזיות, ובפעולות שנדרשות

ישי בוגוסלבסקי:  דבר ראשון: כמו שעלה פה, יש הרבה בעיות של מיצוי זכויות וצריכת שירותים חיוניים

ישי בוגוסלבסקי:  הפעולה הראשונה שנדרשת היא פעולת מיפוי: כמו שאמר חבר הכנסת, אנחנו נדרשים - - - אי אפשר לתרגם הכל ושיהיו לנו נציגים בכל מקום

ישי בוגוסלבסקי:  מה שצריך זה לדעת מה הנקודות המרכזיות, איפה נמצאים השירותים החיוניים של ניצולי השואה

ישי בוגוסלבסקי:  אני אתן שתי דוגמאות

ישי בוגוסלבסקי:  אחת היא בדיור הציבורי: יש חוזים שהמדינה כורתת עם ניצולי השואה דרך החברות, והחוזים האלה בעברית

ישי בוגוסלבסקי:  יש שם המון-המון דוברי רוסית שלא יודעים על מה הם חותמים

ישי בוגוסלבסקי:  זה משהו שהוא לא מסובך במיוחד, מדובר בתרגום של חוזה, וזה משהו שהוא מאוד אקוטי

ישי בוגוסלבסקי:  הדוגמה השנייה היא תרופות: אי אפשר לתרגם את כל התרופות, אבל יש תרופות שיותר מיועדות לאותה אוכלוסיה, לגיל השלישי, ומצופה שלפחות אותן - - -     

מירב כהן: מה, בעלון של התרופה?     

ישי בוגוסלבסקי: כן, כי זה מתורגם לעברית, לערבית ולאנגלית

רן מלמד: יש חוק שקובע מה צריך להיות מתורגם

מירב כהן: ורוסית לא חובה?     

רן מלמד: חלק מהדברים כן

רן מלמד:  צריך פשוט לבדוק שזה מבוצע על פי החוק, יש חוק שקובע

רן מלמד:  אגב, את החוזים של עמידר מתרגמים פעם אחת, זה בכלל לא סיפור

אלקס ריף: התרופות לא מתורגמות לרוסית

אלקס ריף:  התרופות היחידות שמתורגמות זה תרופות בלי מרשם, וגם זה - - -     

מירב כהן: ואין חובה חוקית?     

אלקס ריף: אין חובה חוקית

רן מלמד: תבדקו בבקשה, חוק הגנת הצרכן

רן מלמד:  את תראי שיש שם חובה לתרגם גם לרוסית

מירב כהן: בואו נסכם ככה: אם אין חקיקה נעביר חקיקה

אלקס ריף: מה שכתוב – כתוב על הקופסה "זהירות, אין לצרוך בלי קריאת העלון לצרכן", ובעלון לצרכן אין רוסית

אלקס ריף:  זה מה יש

רן מלמד: הבעיה הגדולה היא שהאותיות כל כך קטנות, שגם אם - - -     

אלקס ריף: היינו בקשר עם חברות התרופות ועם משרד הבריאות שניסה לטפל בסוגיה, ואמרו לנו חד וחלק שחברות התרופות רוצות להוציא כבר את האנגלית מהתרגומים, כי זה גורם להן להכניס ידנית אחד-אחד, ואין סיכוי להוסיף רוסית

אלקס ריף:  אז הצענו לעשות פתרון זמני: שכל חברת תרופות תעשה איזשהו קו טלפוני עם קוד, שאתה מתקשר לקו ומקריאים לך ברוסית את העלון לצרכן

אלקס ריף:  לא אידאלי, אבל שיהיה משהו, שהקשיש יכול לשמוע את ההנחיות ברוסית

אלקס ריף:  כרגע אין שום פתרונות לתרופות

רן מלמד: מירב, לדעתי הפתרון צריך להיות של פלאיירים שיחולקו בבתי המרקחת - - -     

מירב כהן: רגע, בואו נעשה הפסקה בדיון הזה

מירב כהן:  ישי, תמשיך, סליחה

ישי בוגוסלבסקי: אני אסכם את הנקודה הראשונה: יש צורך במיפוי – מה הנקודות הקריטיות שבהן אנו נידרש לתקצב ולפעול בדגש

ישי בוגוסלבסקי:  זה הדבר הראשון

ישי בוגוסלבסקי:      הדבר השני: יש איזושהי תפיסה שתמיד מחפשים נותני שירות שהם גם דוברי רוסית, ונאמר פה שלא מצליחים למצוא עובדים סוציאליים וכד' שמדברים רוסית

ישי בוגוסלבסקי:  כנראה שזה באמת בעייתי, וצריך לשנות את התפיסה – שיהיו לנו מתורגמנים

ישי בוגוסלבסקי:  זאת אומרת, שיהיה תקציב לכך, לא שעובד השירות עצמו – העובד הסוציאלי, הרוקח בקופת החולים, יידע רוסית – אלא שיהיו לצידם, לפחות במקומות מרכזיים שבהם גרה אוכלוסיה דוברת רוסית, מתורגמנים לשירותים החיוניים

ישי בוגוסלבסקי:  כלומר, לא לחפש את נותן השירות עצמו, אלא לתת איזשהו מתורגמן, שזה דבר יותר פשוט ורק דורש את התקצוב והחשיבה הממוקדת הנכונה

ישי בוגוסלבסקי:      הנקודה השלישית והאחרונה: יש פלטפורמות שמאוד נוחות כדי לעבוד עם האוכלוסיה של דוברי רוסית וניצולי שואה

ישי בוגוסלבסקי:  למשל: בתי גיל הזהב, או מקבצי דיור, שם מתגוררים המון מהאוכלוסייה הזאת

ישי בוגוסלבסקי:  אם יבואו לשם וימקדו שם את הפעולות, נוכל לגעת בנתח אוכלוסיה מאוד רחב בצורה מאוד ממוקדת

ישי בוגוסלבסקי:  בשונה מדיור ציבורי רגיל, במקבצי הדיור לא ניתנים שירותים חברתיים, מלבד שירותי הדיור

ישי בוגוסלבסקי:  לכן, אם יבואו לשם וימקדו שם את התמיכה, נוכל לגעת בהמון אנשים בצורה מאוד ממוקדת, וגם לקבל אינדיקציה לבעיות שצפות בהם

ישי בוגוסלבסקי:  תודה

מירב כהן: מאה אחוז, תודה רבה

מירב כהן:  אני רוצה לעבור עכשיו לארגון כל זכות, גם לקבל סטטוס על הפרויקט שתקצבנו בזמנו לתרגום של 80 עמודים, אם אני לא טועה, וגם את התובנות שלכם על איפה אנחנו נמצאים בתהליך

גאלב מג'אדלה: שלום, תודה על ההזמנה

גאלב מג'אדלה:  אני ביאן מג'אדלה ואני מנהלת את פרויקט התרגום לרוסית

גאלב מג'אדלה:  השנה אנחנו צפויים - - - זה לפני שנה וקצת, אבל זה התעכב

גאלב מג'אדלה:  אנחנו צפויים להתחיל לתרגם השנה, במהלך החודש הקרוב

גאלב מג'אדלה:  זו פעילות שנמצאת בהקמה מבחינת הצוות, הגיוס של הצוות ושל המתרגמים החיצוניים

גאלב מג'אדלה:  זה פרויקט שהוא לשנה, אבל אנחנו כבר מנסים לעניין משרדים נוספים

גאלב מג'אדלה:  כרגע זה תקציב של מיליון שקל, של המשרד לשיוויון חברתי, שעובר דרך משרד המשפטים, שמממן באופן מלא את הפעילות של כל זכות במערך הדיגיטל

גאלב מג'אדלה:  הצפי הוא לתרגם השנה 1500 דפי מידע מתוך כל זכות, והדגש הוא על אזרחים ותיקים

גאלב מג'אדלה:  אז הנושאים הם בריאות, אזרחים ותיקים וניצולי שואה

גאלב מג'אדלה:  עשיתי אתמול בדיקה עדכנית של הדפים שמקוטלגים תחת ניצולי שואה, מדובר ב-150 דפים, אז זה קצת יותר מ-80

גאלב מג'אדלה:  הנושאים האחרים הם כמובן בהלימה - - - הם אומנם לא מדברים על זכויות של - - -     

מירב כהן: זאת אומרת, יש 1500 דפים, מתוכם 150 - - -     

גאלב מג'אדלה: נכון

גאלב מג'אדלה:  בגדול, הדגש הוא על אזרחים ותיקים, זכויות - - - בתוך התעדוף בכל זכות יש 6000 דפי מידע

גאלב מג'אדלה:  התקציב השנה הולך רק לתוכן, אין שיווק – יש שינוי בתקציב והוא הולך לתוכן בלבד, המשמעות של זה היא להחזיק צוות

גאלב מג'אדלה:  קצת נגעת בזה – לא לקחת את דובר הרוסית שיכול להסתדר עם זה, אלא להביא צוות שזה התפקיד שלו

גאלב מג'אדלה:  בנינו מתודולוגיה

גאלב מג'אדלה:  רן מלמד נגע קצת בעניין של שפות באופן כללי, יש שיטה לעשות את זה

גאלב מג'אדלה:  בנינו מתודולוגיה ועבדנו לפיה בתרגום לערבית, אנחנו עושים את זה כבר חמש שנים והשנה סיימנו את הפרויקט

גאלב מג'אדלה:  אז יש מתודולוגיה: קודם כל, צריך מנהל מוצר דובר השפה

גאלב מג'אדלה:  אי אפשר לעשות את זה אחרת, אין קיצורי דרך

גאלב מג'אדלה:  שנית: מתורגמנים חיצוניים שעוברים בקרת איכות על התרגום – לא לוקחים סתם מישהו שיש לגביו המלצות טובות וכו', אלא עושים בחינה פנימית

גאלב מג'אדלה:  אלקס מלובי המיליון היא חלק מהוועדה המייעצת שהקמנו, של דוברות ודוברי רוסית, שעוברים על הבדיקות האלה – בלי שמות כמובן – מדרגים, נותנים ציון איכות, ורק אחר כך אנחנו מתקדמים

גאלב מג'אדלה:  אז קודם כל מוודאים שיש צוות מתרגמים חיצוניים איכותי וטוב, ולאחר מכן עושים בקרה משפטית, יש לנו משפטנית שתהיה בתוך הצוות - - -     

מירב כהן: אני צריכה לזרז אותך - - -     

גאלב מג'אדלה: אז רק אגיד שזה תרגום איכותי, שברגע שהוא מגיע אלינו הביתה אנחנו עושים בקרת איכות משפטית, לבדוק שהמהות המשפטית נשמרת

מירב כהן: אז אני כבר מבקשת שאחרי הפגרה נעשה סטטוס עדכון לגבי איפה זה עומד, כדי שלא ניפגש עוד שנה

גאלב מג'אדלה: בשמחה

גאלב מג'אדלה:  תודה

מירב כהן: תודה

מירב כהן:  יש כאן מישהו ממערך הדיגיטל? כיוון שמנוע הזכויות הוא קריטי, והדיון הבא יהיה מיד אחרי הפגרה, אני מבקשת לקראת הדיון הבא - - -     

גאלב מג'אדלה: ברשותך, המנוע באמת ישלוף מידע, הוא כבר עובד, הדפים שעובדים היום שולפים מידע שנמצא בכל זכות, אז ברגע שהמידע הזה יהיה ברוסית אני מניחה שזה הכיוון הבא לקחת - - -     

מירב כהן: אז לא תקין שהם לא כאן, כי הם חשובים, וחשוב לי מאוד שהם יגיעו עם תשובות לדיון הבא

מירב כהן:  ביטוח לאומי

לבנה עזרא: שלום וברכה

לבנה עזרא:  עזרא לבנה, סגן ראש מינהל, ואחראית על תשלומי קצבאות אזרח ותיק ואמנות בין לאומיות

לבנה עזרא:  הביטוח הלאומי הוזכר פה לא פעם, אני אתייחס לנושאים שקשורים לביטוח הלאומי, לניצולי שואה, ולאתרי המוסד לביטוח לאומי

לבנה עזרא:  כל אתר הביטוח הלאומי, כפי שהוזכר פה, הוא בשפה הרוסית

לבנה עזרא:  גם המחשבון להשלמת הכנסה, כפי שהזכיר חבר הכנסת, הוא ברוסית

לבנה עזרא:  מטעמי טכנולוגיות שונות המוסד לביטוח לאומי איננו יכול לתרגם את כל האתר במידע האישי לשפה הרוסית, כי הוא מתממשק להרבה מאוד ארגונים ומערכות

לבנה עזרא:  לעדכן כל שדה לשפה הרוסית זה פרויקט שהוא בעייתי מאוד

לבנה עזרא:  יחד עם זאת, בשל העובדה הזאת, המוסד לביטוח לאומי מעסיק מתנדבים רבים

לבנה עזרא:  גם בישיבה הקודמת הזכרתי שיש לנו 5000 מתנדבים, ולפחות 20 אחוז מתוכם הם דוברי רוסית

לבנה עזרא:  גם רבים מעובדי הביטוח הלאומי הם דוברי רוסית

לבנה עזרא:  צוין פה שקשה מאוד להשיג בביטוח הלאומי פקיד דובר רוסית, אז אני קצת מבהירה: יש את המוקד של האזרחים הוותיקים, כוכבית 9696, ויש לו נתב לשפה הרוסית

לבנה עזרא:  בנוסף לעובדי האזרח הוותיק והמתנדבים, בביטוח הלאומי - - -     

מירב כהן: יש מוקד בשפה הרוסית? אז איך יכול להיות שהציבור שזקוק לא יודע מזה? איך נוצר פער המידע הזה בעצם?     

לבנה עזרא: בכל הטפסים והמכתבים שהביטוח הלאומי מוציא מצוין המוקד של האזרח הוותיק ומשפחתו

לבנה עזרא:  המוקד הוא בעברית ורוסית, מפורשות

לבנה עזרא:  אנחנו מפיצים את זה בכל מקום

מירב כהן: אברהם, אתה שומע?     

לבנה עזרא: בכל הוועדות שאנחנו נמצאים בהן זה נאמר, יש שיווק ברדיו רק"ע ובעיתונות הרוסית, ואנחנו מפרסמים בכל מקום ומקום שהמוקד נותן מידע בשפה הרוסית

לבנה עזרא:  אני מדברת עכשיו מהכובע שלי כאחראית על האמנה עם רוסיה: יש טפסים ייעודיים בשפה הרוסית, כמו טופס בקשה לבקשת פנסיה, כמו טופס ליצירת קשר, כמו טפסים נוספים שהם בשפה הרוסית

לבנה עזרא:  המוסד לביטוח לאומי רואה במיצוי הזכויות של ניצולי שואה דבר מאוד-מאוד חשוב, ולכן, בכל הפעילות שלנו מול המתנדבים ומול מרכזי השירות שלנו, אנחנו מדגישים את מיצוי הזכויות של ניצולי השואה

לבנה עזרא:  בנוסף, כידוע, יש לנו קשר - - -     

מירב כהן: ממה שאת אומרת אני למדה שיש פער שיווקי גדול, כי אם יושבים פה אנשים שהם אקטיביסטים, עומדים בראשי ארגונים, ואומרים שהם לא יודעים את זה - - -     

לבנה עזרא: אני רוצה להגיד לך שגם בוועדות הקודמות, עם חלק גדול מהאנשים שנמצאים פה, הזכרתי לא אחת את הנושא הזה

לבנה עזרא:  זה מפורסם גם בעיתונות, ובכל מימד שיש בו מיצוי זכויות אנחנו מזכירים שיש שירות בשפה הרוסית

לבנה עזרא:  אגב, כמות הפניות שאנחנו מקבלים במוקדים האלה של דוברי הרוסית מוכיחה שרוב הציבור הרחב כן יודע על השירות הזה

לבנה עזרא:  ואני שמחה גם על המקום הזה, כי זה המקום לבוא ולפרסם, ולהגיד שאנחנו נותנים שירות מלא בשפה הרוסית

לבנה עזרא:  כמובן שהביטוח הלאומי מגיב לכל הערה שנאמרת פה, ואם יש מקום גם לשיפורים נוספים – אנחנו בהחלט נעשה אותם

מירב כהן: לבנה, יש לי שאלה, הצעה

מירב כהן:  כי אני חושבת שזה יכול לעבוד טוב, עשיתי את זה במשרד לשיוויון חברתי וזה עבד מצוין

מירב כהן:  האם יש אפשרות לשקול חבירה של הביטוח הלאומי לארגונים - - - כשבן אדם פונה, אפילו בנושא מסוים, כדאי לתפוס אותו ולבדוק אם יש לו גם בעיות אחרות

מירב כהן:  כי אם מישהו פונה על קצבה או בעיה כזו, כנראה שיש לו עוד בעיות

מירב כהן:  האם יש אפשרות לחבר, בהתקשרות - וזה לוקח זמן, עם מכרזים ומה שצריך, באופן מסודר - - - להציע לעמותות שמתמחות במתן שירותים, 360 מעלות, לבוא ולחבור לביטוח הלאומי? ברגע שיש פנייה כזו של דובר רוסית – לחבר לעמותה שיכולה לבוא אליו הביתה, לראות אם הוא בודד, מה מצבו

מירב כהן:  אגב, הייתי עושה אותו דבר גם לדוברי אמהרית - - - לכל פלח אוכלוסיה כזה יש את הארגונים שמתמחים בו

מירב כהן:  זה כסף קטן

מירב כהן:  אני יכולה להגיד לך שעשינו התקשרות ושילמנו לארגונים האלה לפי מספר הפניות – לא ריטיינר קבוע

מירב כהן:  זה כסף קטן והתוצאות היו מדהימות

לבנה עזרא: היות וצפיתי את השאלה הזו, כי היא עלתה פה תוך כדי, התכתבתי עם הלשכה המשפטית שלנו: האם יש מניעה משפטית, האם יש בעיה כלשהי

לבנה עזרא:  התשובה היא שזה נושא שמחייב למידה, אנחנו לא יכולים להתחייב

לבנה עזרא:  אגב, יש לנו כיום קשר ישיר עם עמותות באמצעות אגף הקרנות שלנו, שאנחנו כן תומכים בעמותות שונות

לבנה עזרא:  אבל לעניין - - -     

מירב כהן: אני אגיד לך למה זה שונה

מירב כהן:  כי אני רוצה להפוך אותם לבשר מבשרכם, ואז הם חלק - - - הם עם השטח והמומחיות והיכולת לטפל בכמות קטנה של אנשים כמו שצריך, ואתם עם המערכתיות

מירב כהן:  זאת אומרת, הם יהיו בשטח ואתם תהיו ה-back office, שיודע לענות על כל המומחיות בטפסים, בקצבאות ובחוקים

לבנה עזרא: אני אדגיש שהתשובה שקיבלתי מהמחלקה המשפטית שלנו היא שהנושא מחייב למידה

מירב כהן: אוקיי, תלמדו

מירב כהן:  אז בואי נעשה על זה דיון בהמשך, ניקח כמה חודשים אפילו, אחרי הפגרה יש לנו חודש-חודשיים

מירב כהן:  תלמדו את זה ונעשה על זה עוד חשיבה, שווה לכם ללמוד את המודל של השיוויון החברתי, הוא עבד לנו מצוין

לבנה עזרא: אני רק אוסיף ואגיד שכשציינתי את המתנדבים שלנו, שנותנים שירות במוקדים השונים – המתנדבים שלנו גם מגיעים לביקורי בית אצל הקשישים, לצורך הפגת הבדידות

לבנה עזרא:  כלומר, יש לנו מענה גם בקטע הזה

לבנה עזרא:  אבל, כפי שציינו, הנושא יילמד

מירב כהן: מאה אחוז

מירב כהן:  יופי

מירב כהן:  תודה רבה, לבנה

רן מלמד: מותר לי להציע משהו, גבירתי? משהו בנושא הזה שעשיתי בזמנו בלשכות ההוצאה לפועל: הקמנו דוכנים של עמותת ידיד, למשל, בלשכות הוצאה לפועל

רן מלמד:  ואז, אם מישהו בא לטפל בבעיה של חובות, הוא יכול היה לקבל שירות ממתנדב - ברוסית או בשפה אחרת - בנושאים של דיור, ביטוח לאומי או משהו אחר

רן מלמד:  לדעתי, הרעיון צריך להיות, בין השאר, בלהתחיל בדוכנים של עמותות, עם דוברי שפות שונות, בלשכות או בסניפים של הביטוח הלאומי

רן מלמד:  בצורה כזאת, מי שבא לביטוח לאומי לטפל בבעיה יכול לקבל סיוע בנושאים שהוא לא חשב שהוא צריך, כמו דיור - - -     

מירב כהן: רן, אני חייבת לקטוע אותך, כי אני לא אספיק גורמים נוספים

מירב כהן:  אני רוצה את הרשות לשורדי שואה, בבקשה – גליה, היועצת המשפטית

גליה מאיר אריכא: תודה רבה

גליה מאיר אריכא:  קודם כל, תודה רבה על הנושא החשוב

גליה מאיר אריכא:  אני חושבת שעם כל הניסיון שיש לכל מי שיושב פה בחדר, הסוגייה עדיין מאתגרת ועדיין יש פערים

גליה מאיר אריכא:  מילה על האוכלוסיה הזו, שאנחנו, ברשות, גילינו בשנת 2014

גליה מאיר אריכא:  אוכלוסיה מדהימה, שנמצאת כל הזמן בהכרת הטוב – אלה הפידבקים שאנחנו מקבלים כל הזמן מאנשי השטח

גליה מאיר אריכא:  לשמחתנו היא נכנסה והוכרה בחוק ב-2014, במסגרת התוכנית הלאומית

גליה מאיר אריכא:  אז קלטנו בבת אחת 85 אלף יוצאי ברית המועצות לשעבר, דוברי רוסית

גליה מאיר אריכא:  בבת אחת הרשות בעצם גם הכפילה את האוכלוסיה שהיא מטפלת בה, וגם מחציתה הפכה להיות דוברי רוסית - מה שאילץ את הרשות להתאים את המענים שלה, בתהליך מאוד-מאוד מואץ, גם ליוצאי ברית המועצות, גם בשפה הרוסית וגם מבחינת מנטליות, תרבות וכל מה שכרוך בכך

גליה מאיר אריכא:      אני יכולה לומר שהיום כל המחלקות החשובות, העיקריות, ברשות, שנותנות שירות, כוללות נציגים דוברי רוסית: אם זה מחלקת התביעות שלנו, אם זה השירות הסוציאלי, שכולל שירות סוציאלי של עובדות סוציאליות דוברות רוסית, אם זה מרכז המידע שלנו, ויושבת פה מנהלת מרכז המידע ומנהלת הסניפים שלנו של דוברי רוסית בצפון, ואם זה אנשי השטח שלנו, שמגיעים ומבצעים ביקורי בית, שליש מהם דוברי רוסית

גליה מאיר אריכא:  כל טופסי התביעה שלנו מתורגמים, כמובן, לרוסית, הטיפול שלנו מתבצע על ידי אנשים דוברי רוסית

גליה מאיר אריכא:  אנחנו מקיימים כנסים בשפה הרוסית, ויש לנו חוברות זכויות, וגם הבאנו לכאן מידעונים בשפה הרוסית, מרכזי מידע וכו'

גליה מאיר אריכא:      חשוב לי לומר שהפרויקטים המורכבים, הרחבים, שהובלנו בשנים האחרונות, ובעיקר פרויקט ביקורי הבית, פרויקט גדול מאוד – יושם ברובו בקרב דוברי רוסית, בקרב יוצאי ברית המועצות

גליה מאיר אריכא:  קיימנו ביקורים אצל 33 אלף יוצאי ברית המועצות לשעבר, שזה פרויקט עצום שהובלנו

גליה מאיר אריכא:  פרויקט נוסף שהובלנו לאחרונה, בשיתוף פעולה בין-משרדי עם משרד הקליטה, היה בקרב עולי אוקראינה

גליה מאיר אריכא:  את זה את מכירה, מירב

גליה מאיר אריכא:  קיבלנו את הרשימה ממשרד הקליטה, שלחנו נציגים שלנו, דוברי רוסית, לבתי המלון, למרכזים שבהם הם שוהים, ערכנו הדרכות ברוסית

גליה מאיר אריכא:  כמובן שכל הטלפונים וההדרכה – הנציגות שלנו מהנהנות – הם בשפה הרוסית, והבאנו להכרה ב-521 עולי אוקראינה, גם במענקים וגם בתגמולים

גליה מאיר אריכא:  יש לנו עכשיו עוד פרויקט עם משרד הקליטה שעומד על הפרק, של 2400 יוצאי ברית המועצות שמוכרים כווטרנים – גם לגביהם אנחנו עושים מיצוי זכות

גליה מאיר אריכא:  חשוב לי לומר את זה, כי לרשות יש יכולת לפעול בהיקפים גדולים

מירב כהן: אבל האם, כפי שנטען פה, עדיין יש באתר אי הנגשה שפתית, כלומר, אין דפים ברוסית?     

גליה מאיר אריכא: קודם כל, יש דפים ברוסית

גליה מאיר אריכא:  לא כולם, ואין לנו בעיה להמשיך לתרגם, ואנחנו גם נמצאים בתהליך - - - אנחנו מעלים עכשיו לאתר את כל הנושא של מרכזי המידע הניידים, אנחנו מתרגמים את זה לרוסית

גליה מאיר אריכא:  לא אמרתי שהכל מתורגם

גליה מאיר אריכא:  אנחנו מבצעים את זה, ואנחנו נשמח להמשיך לתרגם

גליה מאיר אריכא:  אבל צריך לזכור שהאוכלוסיה שלנו מאוד צריכה את הטלפון, את הקשר האישי, את התיווך הזה

גליה מאיר אריכא:  פחות אינטרנט

גליה מאיר אריכא:  ואת זה יש לנו, ובשפע

גליה מאיר אריכא:  נמצאות כאן נציגות של מרכז המידע, אני לא חושבת שקיבלנו פידבקים לגבי האתר

גליה מאיר אריכא:  הטיפול הוא טיפול מאוד אישי

גליה מאיר אריכא:  כל זה, אגב, ברמה של ההנגשה

גליה מאיר אריכא:  חשוב לי לומר עוד דבר לגבי השירותים: כל השירותים - -      

מירב כהן: את חייבת לחתור לסיום, סליחה

גליה מאיר אריכא: - - כל השירותים שהם שירותים חברתיים, טיפוליים, שמתבצעים היום בעיקר באמצעות עמך ואלה, כוללים מטפלים דוברי רוסית

גליה מאיר אריכא:  עשיתי אתמול בדיקה: בעמותת אלה יש 50 מטפלים דוברי רוסית, יש 70 קבוצות וחוגים קבוצתיים שמתנהלים בשפה הרוסית

גליה מאיר אריכא:  לגבי עמך עוד לא קיבלתי נתונים סופיים, אבל גם שם מדובר בעשרות מטפלים בשפה הרוסית

גליה מאיר אריכא:  אני לא אומרת שמספר המטופלים דוברי הרוסית הוא כפי חלקם באוכלוסיה, עדיין לא

גליה מאיר אריכא:  אבל אני כן יכולה לומר שאנחנו מעמידים מענים בהיקפים גדולים

מירב כהן: גליה, את חייבת לסיים

מירב כהן:  אני פשוט חייבת להגיע לעוד דוברים

מירב כהן:  משהו לסיום, שחשוב לך?     

גליה מאיר אריכא: כמו שציינתי, פרויקט המתנדבים להפגת הבדידות, האוריינות הדיגיטלית – את זה חשוב לי לציין, עלה פה הנושא של האוריינות הדיגיטלית: יש לנו פרויקט שבמסגרתו אנחנו מגיעים עד לבית

גליה מאיר אריכא:  אנחנו רואים בקרב האוכלוסיה הזו ביקוש גדול לנושא של אוריינות דיגיטלית, ועד עכשיו ביצענו 4000 ביקורי בית בנושא הזה, ונשמח להרחיב ושיהיה פרסום לנושא

מירב כהן: אני רוצה לעבור לנציגת משרד הבריאות

מירב כהן:  אם תוכלי להתייחס גם לטענה שאין מספיק מטפלים פסיכולוגיים ברוסית, וגם לעניין עם התרופות שעלה פה

טלי דהן: שמי טלי דהן, אני מנהלת מוקדי קול הבריאות, ויושבת באגף השירות במשרד הבריאות

טלי דהן:  אצלנו במוקדים, גם מוקדי חירום וגם מוקדי שגרה, יש בנתב גם ברוסית, ערבית, עברית ואנגלית

טלי דהן:  גם יש לנו מוקד תרגום לשבע שפות, שנותן תרגום לכל הגופים הרפואיים בבתי חולים, קופות חולים שבהסכם איתנו

טלי דהן:  יש לנו גם מרכזי מיצוי זכויות בחמישה בתי חולים, שנמצאים שם פיזית

טלי דהן:  התוכנית שלנו היא להקים מענה דיגיטלי וטלפוני, שבו יושבים עובדים סוציאליים וגם נציגים, שנותנים מענה למיצוי זכויות בכל משרדי הממשלה, יחד עם משרד הבריאות

טלי דהן:  לגבי התרופות – בדקתי בינתיים, החובה כיום היא לתרגם לעברית וערבית, בתכשירי JSK גם לרוסית

מירב כהן: מה זה תכשירי JSK?     

טלי דהן: אני מתנצלת, אני אבדוק

טלי דהן:  טכנית, לא ניתן להוסיף עוד שפה

מירב כהן: מה עם הרעיון שעלה פה, עם הטלפון, שאפשר - - -     

טלי דהן: ניתן לחשוב על עלון אלקטרוני, אבל זה דורש חקיקה

מירב כהן: מה עם מוקד טלפוני שאפשר להפנות אליו ועונים בו ברוסית?     

טלי דהן: אני אעלה את זה בפני אגף הרוקחות ואבקש התייחסות

מירב כהן: מעולה

מירב כהן:  אז תשקלי את זה ונדבר על זה שוב בדיון הבא, בסדר?     

טלי דהן: אין בעיה

טלי דהן:  לגבי הפסיכולוגים ולגבי הכמות – אני אצטרך לבדוק עם אנשי המקצוע הרלוונטיים

טלי דהן:  אבל כמו שאמרתי, יש לנו מוקד תרגום שהוא עבור מטפלים רפואיים

מירב כהן: אי אפשר לתת לבן אדם דובר רוסית טיפול פסיכולוגי לא ברוסית, התרגום לא יועיל פה

טלי דהן: כן

טלי דהן:  ואני אבדוק מבחינת הכמויות ואעדכן

מירב כהן: אולי צריך לעשות קול קורא ממוקד לעובדים סוציאליים ופסיכולוגים דוברי רוסית, לעשות גיוס

טלי דהן: אצלנו במרכז הזכויות יש דוברת רוסית, והיא עובדת סוציאלית

מירב כהן: לא, כמטפלים

טלי דהן: היא מטפלת, עובדת סוציאלית שאמורה לעשות - - -     

מירב כהן: לא, אבל עלתה פה נקודה רוחבית: יש אנשים שצריכים טיפול פסיכולוגי ברוסית ואין מטפלים רוסים

טלי דהן: אז אני אבדוק את זה

מירב כהן: תודה רבה

מירב כהן:  משרד הרווחה

מירב כהן:  תוכלי להתייחס לעניין ההיצע של עובדים סוציאליים דוברי רוסית?     

מירי מאיר שטטמן: אני יכולה להתייחס לשירותים שיש לנו לדוברי רוסית

מירי מאיר שטטמן:  לפני שאני אתייחס לשירותים עצמם אני רוצה להגיד לגבי המוקד שלנו, 118, שהוא בעצם מתווך מול כל רשות מקומית, שבכל משמרת יש נציג דובר רוסית

מירי מאיר שטטמן:  אם זה לא ידוע, חשוב לי להגיד את זה פה בצורה ברורה: מי שמתקשר יכול תמיד לבקש את הנציג דובר הרוסית

מירי מאיר שטטמן:  יש לנו שירותים רבים, שהם במחלקות לשירותים חברתיים

מירי מאיר שטטמן:  יש לנו את רווחה מרחוק – ביררתי, יש לוח שידורים מיוחד לדוברי רוסית

מירי מאיר שטטמן:  יש למעלה מ-1000 שורדי שואה שנמצאים שם

מירי מאיר שטטמן:  זה יותר מתאים לאלה שהם מרותקי בית, זו האוכלוסיה שאנחנו מדברים עליה, המבוגרת יותר

מירי מאיר שטטמן:  אז חשוב לי להגיד שיש את זה

מירי מאיר שטטמן:      פנימה, בכל מחוז, יש שירותים רבים: בערד יש מועדון דוברי רוסית, בבאר שבע יש פעילויות רבות של דוברי רוסית, הן במועדונים, בבתים חמים, קפה אירופה, גם פעילויות למרותקי בית

מירי מאיר שטטמן:  בנתיבות אני אישית הייתי בבית חם כזה, שמתכנס פעם בשבוע, פרלמנט, יושבים ומדברים

מירי מאיר שטטמן:  אני הייתי צריכה שם הנגשה שפתית, אפרופו - הפוך

מירי מאיר שטטמן:  ויש עוד דברים בדרום

מירי מאיר שטטמן:  במרכז יש לנו בחולון - - -     

מירב כהן: בסדר, אני בטוחה שיש לכם

מירב כהן:  מה קורה עם עובדים סוציאליים דוברי רוסית?     

מירי מאיר שטטמן: כל מקום כזה שאני מתארת שיש – זה לא תמיד רק עובדים סוציאליים, יש את העובדת או מרכזת המועדון או המפעיל עצמו, שהם דוברי הרוסית

מירי מאיר שטטמן:  אין לי כרגע מספר להגיד לך - - -     

מירב כהן: האם הטענה שעלתה פה היא בכלל מבוססת? הטענה שיש חוסר

מירי מאיר שטטמן: לצערי, יש חוסר בעובדים סוציאליים בכלל, בואו נתחיל מהרחוק

מירי מאיר שטטמן:  אני יכולה להגיד שבכרמיאל, לדוגמה, אני שמחה לספר שהיה לנו - - - המשרד מסייע גם בסיוע חומרי, והנגשנו את המידע הזה גם ברוסית, ואז המון מהאוכלוסייה צבאו על הפתחים, ואם פרסמנו, זה מאוד הגיוני שירצו לבוא ולמצות את הזכויות

מירי מאיר שטטמן:  בתקופה האחרונה, בשיתוף פעולה עם ועידת התביעות, תגברנו את צוות כרמיאל, שאגב, בעצמו כבר דובר רוסית

מירי מאיר שטטמן:  היה איתנו פה - - - מיכאל

מירי מאיר שטטמן:  תגברנו את המקום הזה בעובד סוציאלי דובר רוסית, בעזרת ועידת התביעות

מירי מאיר שטטמן:  כל הזמן עובדים

מירי מאיר שטטמן:  יש חוסר כללי בתחום של עבודה סוציאלית

מירב כהן: אני חייבת לקטוע אותך, תודה

מירי מאיר שטטמן: אני רק רוצה להגיד, במילה אחת, שיש עוד המון שירותים - לא שמענו על רשות מקומית שרוצים להפעיל בה שירות לאוכלוסיה ונתקלו בקושי לעשות את זה

מירב כהן: אוקיי, תודה רבה

מירב כהן:  רשות האוכלוסין, רונית

רונית אליאן: בוקר טוב

רונית אליאן:  כידוע לכם, יש לנו, ברשות האוכלוסין, 56 לשכות שפרושות במספר ערים במדינת ישראל

רונית אליאן:  בכל לשכה שכזו – אני מדברת בעיקר על לשכות בינוניות וגדולות – יש לנו, לרוב, דוברי רוסית שנותנים מענה כזה או אחר לפונים בשפה הרוסית

רונית אליאן:  במוקד הארצי שלנו יש קושי בגיוס עובדים דוברי השפה הרוסית, ומשכך יש לנו מיקור חוץ – פניות כאלה, שמגיעות אלינו, מנותבות בשיחת ועידה לדוברי השפה הרוסית באותו מוקד

רונית אליאן:  לגבי טפסים – כמו שכולם כבר אמרו פה, זו בעיה רוחבית, של כל משרדי הממשלה, וצריך פה את אגף התקשוב וממשל זמין, כדי לנסות ולשנות את הפורמטים

רונית אליאן:  גם בשפה הרוסית, אבל יש עוד שפות נדרשות

מירב כהן: מאה אחוז, תודה

מירב כהן:  ה-ממ"מ רצה להציג נתונים שנאספו לצורך הדיון, יש פה את נציג ה-ממ"מ? לא

מירב כהן:  נעבור רגע לסוגיית ההנצחה, שהיא לא סוגייה של מתן שירותים לפרט, אבל כפי שנאמר פה, בגלל שהדברים נכתבים ונשארים ברוסית ולא מגיעים לקהל הרחב – האם ניתן לזה מענה? אני מפנה את השאלה לנציגת יד ושם

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ': טטיאנה מנוסובה, יועצת מנכ"ל יד ושם

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  שלום רב, תודה על כך שאנחנו שותפים לוועדה החשובה הזאת

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  תודה, מירב, תודה לך על כך שבהיותך במשרד לשוויון חברתי קיבלנו תמיכה מאוד משמעותית, והפעילות הזאת של התיעוד של זכרונות ניצולי שואה דוברי רוסית נמשכת

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אתם מבינים שעם גל העלייה יש המון שהגיעו בחודשים האחרונים

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אנחנו מראיינים אותם, לוקחים את התיעוד

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':      לגבי ההנגשה – קודם כל, אתם יודעים שאתר יד ושם הוא מונגש, יש את כל המידע ברוסית, אנחנו כל הזמן מטפלים, למרות שהמצב הכלכלי של יד ושם לא אידאלי

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  בטח ראיתם את המאמרים של - - -     

מירב כהן: אנחנו נקדיש לכם דיון נפרד, על המצב הכלכלי של יד ושם

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ': ברשתות החברתיות, בכל מקום שאנחנו מפרסמים יש מידע ברוסית

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אני אישית תרגמתי המון פעילויות לדוברי רוסית, כולל ניצולי שואה

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  המון תוכניות שבהן ניצולי שואה מגיעים אלינו, והדרכות - - -     

מירב כהן: שאלה ממוקדת, טטיאנה

מירב כהן:  כשדובר רוסית כותב ספר על זכרונותיו – וקיבלתי הרבה כאלה - יש פונקציה שיודעת לתרגם את זה לעברית ולשים את זה בספרייה הלאומית, ביד ושם, באיזשהו מקום שבו זה יישאר לציבור הרחב?     

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ': שאלה מצוינת

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  יש לנו את הפרויקט הזה, כמובן שזה לוקח זמן

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  כרגע אנחנו מוציאים לאור ספרים של ניצולי שואה, אבל יש ועדה, יש הוצאה לאור, ויש שם תורים, מן הסתם

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אבל אני חושבת שזו שאלה מאוד חשובה

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אנחנו כן מתרגמים לעברית, ולדעתי אנחנו כן צריכים להאיץ את זה

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  כל מה שפרסמנו נמצא גם בהוצאה שלנו לאור, מן הסתם בספרייה שלנו, וגם בספרייה הלאומית

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אני מסכימה עם השאלה וההצעה, מירב, אני חושבת שאנחנו צריכים להשקיע בזה הרבה יותר תשומת לב ותקציבים, כי התוכניות בהוצאה לאור לוקחות זמן

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  אבל יש הרבה פניות, ואני חושבת שזה נושא שדורש דיון ותשומת לב

טטיאנה מנוסובה קנטרוביץ':  תודה

מירב כהן: תראו, לא נשאר לנו הרבה זמן לדיון, פחות מעשרים דקות, ואני עוד צריכה לסכם

מירב כהן:  והסיכום זה אולי החלק הכי חשוב, כי אלה המשימות שאנחנו לוקחים מכאן

מירב כהן:  רצינו לדבר על המגזר הפרטי

מירב כהן:  יש כאן נציגים של חברות פרטיות? תקשורת, בנקים? לא

מירב כהן:  יש פה את משרד התקשורת, נכון? אתה הרגולטור על חברות התקשורת

מירב כהן:  אז תגיד לנו מה המצב שם, ובדיון נפרד נזמין גם נציגים של חברות מסחריות

מיכל בירן: נכון להיום, אין למשרד התקשורת הסדרה שמחייבת את חברות התקשורת לתרגם לרוסית את האתר או את הסכמי ההתקשרות

מיכל בירן:  כן יש נציגי שירות ברוסית - - -     

מירב כהן: וזה מוסדר? כלומר, ברישיון?     

מיכל בירן: לא

מיכל בירן:  ובגלל שאלה חברות פרטיות, אז - - -     

מירב כהן: כדאי להן

מיכל בירן: כן, אבל זה נשאר לעניין שהוא - -     

מירב כהן: וולונטרי

מיכל בירן: - - לתחרות השוק, שחברה שרוצה את הציבור דובר הרוסית אמורה לתת להם את השירות הטוב ביותר, גם בשפה שלהם

מיכל בירן:  אני כן יודע שהיה רעיון של הגנת הצרכן, לא יודע אם הם פה, לפיו כל הסכם ההתקשרות יהיה - - -     

מירב כהן: זו הצעת חוק שלי, שהגשתי כממשלתית ועכשיו אני מקדמת אותה גם כפרטית, שאומרת שכל עיקרי מסמך, עיקרי העסקה, יהיו בשפה שבה העסקה שווקה

מירב כהן:  זה מין דבר בסיסי – הבטיחו לך משהו ברוסית, אז שגם יהיה כתוב ברוסית

מירב כהן:  זו הצעת חוק שאנחנו מקדמים, אבל זה לא אומר כלום על השירות במוקד הטלפוני, באתרי האינטרנט, זה לא נותן לזה מענה

מיכל בירן: באתר אין כרגע ברוסית

מיכל בירן:  יכול להיות שבחברה כזאת או אחרת יש, אבל זה באופן וולונטרי לחלוטין

מיכל בירן:  אגב, אני חייב לציין שגם באתר משרד התקשורת התרגום הוא לא ברוסית, כי אתרי הממשלה לא מתורגמים לרוסית

מיכל בירן:  אני הממונה על פניות הציבור, בפניות הציבור עצמן כן יש לנו דוברי רוסית, וניתן לפנות ברוסית, ניתן לשוחח ברוסית

מיכל בירן:  זה המצב כרגע

מירב כהן: מאה אחוז

מירב כהן:  נציגי קופות החולים כאן? לא

מירב כהן:  אני רוצה לחתור לסיכום, האם יש מישהו שהיה לו חשוב לדבר ולא הספקנו? ולדימיר נורא רוצה להוסיף משהו, בשמחה

מירב כהן:  עד שאתה מתיישב – טלי, את רוצה להוסיף משהו?     

טלי דהן: כן, אני רק רוצה להוסיף שבמשרד הבריאות האתר מונגש גם בשפה הרוסית, כל הודעת דובר יוצאת גם בשפה הרוסית

טלי דהן:  על תוכנית העבודה בהתאם לתקציבים: באזור האישי במשרד הבריאות, שאמור לצאת, גם פנים האזור האישי יהיה ברוסית

מירב כהן: מאה אחוז

מירב כהן:  ברוך הבא

ולדימיר ליסטנגרטן: (דבריו מתורגמים סימולטנית מרוסית)     ולדימיר ליסטנגרטן, ראש העמותה לילדי השואה

ולדימיר ליסטנגרטן:  הראשונה בישראל, מבוססת באשדוד

ולדימיר ליסטנגרטן:  הרבה שנים לא הכירו בנו כניצולי שואה

ולדימיר ליסטנגרטן:  היינו צריכים להילחם, ברחנו משם והיה מאוד קשה

ולדימיר ליסטנגרטן:  ואז, באשדוד לקח לי המון שנים עד שהכירו בנו כניצולי שואה

ולדימיר ליסטנגרטן:  הרבה שנים נלחמתי כדי שיכירו בנו, גם דיברנו עם המון חברי כנסת כדי שיעזרו לנו, כולל חברת הכנסת מרינה סולודקין ז"ל שעזרה לנו להילחם

ולדימיר ליסטנגרטן:  פעם גם הייתי באירוע של היהדות העולמית בגרמניה, ושם היו מאוד מופתעים שדווקא בישראל לא מכירים בניצולי שואה

ולדימיר ליסטנגרטן:  בסוף, לפני תשע שנים, כשנלחמתי וקיבלתי פגישה עם שר האוצר דאז, יאיר לפיד – הוא הבטיח לי אישית, וגם חבר הכנסת רזבוזוב היה שם

ולדימיר ליסטנגרטן:  לפני שמונה שנים, ב-8 ביוני, קיבלנו את הסטטוס הזה של ניצולי שואה

ולדימיר ליסטנגרטן:  מאוד שמחנו על זה, כי ב-9 במאי חגגנו את יום הניצחון, וחודש לאחר מכן קיבלנו את הסטטוס החשוב הזה, וזה היה עוד ניצחון עבורנו

ולדימיר ליסטנגרטן:  נלחמנו בשביל זה הרבה באשדוד, והעמותה שלנו נלחמה כדי שנקבל כל מיני זכויות באשדוד

ולדימיר ליסטנגרטן:      נולדתי באוקראינה, בעיר ויניצה

ולדימיר ליסטנגרטן:  כשהייתי בן שש וחצי ברחתי משם עם אמא שלי, כי בדיוק התחילה מלחמת העולם השנייה

ולדימיר ליסטנגרטן:  אנחנו ברחנו מוויניצה, אבל נשארו המון ילדים, חברים בני גילי, שלא הצליחו לברוח

ולדימיר ליסטנגרטן:  הנאצים הרגו את כולם

ולדימיר ליסטנגרטן:  הצלחנו להקים באשדוד מרכז הנצחה לזכרם של אלה שנהרגו בעיר שנולדתי בה, וכל הילדים היהודים שנהרגו

מירב כהן: יישר כוח

ולדימיר ליסטנגרטן: (תרגום מרוסית) אלה שקיבלו אז את הסטטוס של ניצול שואה: אלה שברחו עד 1942 או שהאמהות שלהם היו - - -     

מירב כהן: את זה אנחנו מכירים

מירב כהן:  אנחנו חייבים לסכם, אם יש לך משפט אחרון שחשוב לך להגיד – בשמחה

ולדימיר ליסטנגרטן: (תרגום מרוסית) היו הרבה אנשים שלא באמת היו ניצולי שואה וכן נכללים בסטטוס הזה - - -     

מירב כהן: אני מכירה את הטענה הזו

מירב כהן:  תודה רבה לך, תודה שבאת

מירב כהן:  ברשותכם אני מבקשת לסכם, והסיכום הזה מאוד חשוב, כיוון שהוא יתפצל למספר דיוני המשך – יש פה הרבה follow ups שצריך לעשות

מירב כהן:  אתר כל זכות – אני מבקשת לקבל סטטוס מיד אחרי הפגרה, בדיון שייקבע כדיון המשך לדיון הזה

מירב כהן:  פשוט כי התקציב - - - אני העברתי אותו, זה היה בנובמבר 2021 ואני לא רוצה שזה יידחה עוד

מירב כהן:  אז בבקשה, שאתר כל זכות יתן סטטוס בדיון הבא, מיד אחרי הפגרה

מירב כהן:  אני מבקשת שלאותו דיון יגיעו ישראל דיגיטלית, רשות התקשוב וממשל זמין, ויתנו סטטוס על התרגום של כל הדפים לרוסית במנוע הזכויות

מירב כהן:      אגב, באותה נשימה הייתי רוצה לדעת גם על קבוצות אחרות, שאינן דוברות את השפה הרוסית

מירב כהן:  הרי זה אותו מנגנון בסוף

מירב כהן:  מבחינתי גם דוברי אמהרית זה אותו דבר

מירב כהן:      ביטוח לאומי, לבנה – אנא חזרו אלינו באותו דיון אחרי שתלמדו את ההצעה, ונראה איך אפשר אולי לבנות פה מודל חכם כזה, שיחבר את העמותות שבשטח למוקד של הביטוח הלאומי

מירב כהן:  אתם יכולים ללמוד את צורת ההתקשרות שהייתה למוקד שלנו לאזרחים ותיקים, של המשרד לשיוויון חברתי – מין תשלום על פי מספר הפניות, וכמובן, תוך פיקוח ובקרה של הביטוח הלאומי

מירב כהן:  אני מבקשת שגם מרכז הארגונים יהיה בדיון הבא, הייתה פה טענה שהדפים שלו באתר לא מתורגמים

מירב כהן:  הרשות לניצולי שואה – שווה לבדוק מה לא מתורגם וכן לתרגם את זה, אנא תנו סטטוס בדיון הבא

מירב כהן:      אני רוצה בדיון הבא גם את לפ"מ

מירב כהן:  קודם כל, להערכתי, יש חובה חוקית לפרסם לקהלי היעד על פי גודלם באוכלוסיה, ואני לא חושבת שהם עומדים על כך שבכל פרויקט החלק היחסי של הפרסום יהיה בשפה של קהל היעד

מירב כהן:  שוב – זה נכון לרוסית, זה נכון לאמהרית, זה נכון לערבית, זה נכון לשפות השונות

מירב כהן:  אז אני רוצה בבקשה גם את נציג לפ"מ

מירב כהן:      אני רוצה דיון נפרד, לא באותו דיון, על כל מסלולי התמיכות לארגונים חברתיים שעוסקים בשורדי שואה

מירב כהן:  כי יש תמיכות דרך משרד הקליטה, יש תמיכות דרך המשרד לשיוויון חברתי, יש דרך משרד הרווחה, יש דרך הרשות לניצולי שואה

מירב כהן:  אני רוצה דיון אחד שהארגונים יבואו אליו, יבינו את המסלולים השונים, שהמשרדים השונים ישמעו אילו מסלולים יש במשרדים השונים, ונעשה בזה סדר

מירב כהן:  יכול להיות שנכון לשתף פה פעולה, יש שם איזה חוסר סדר

מירב כהן:  ולראייה: היו פה אנשים מעמותות שהם מנהלים, ולא ידעו למה הם זכאים ולמי הם צריכים לפנות בכלל

מירב כהן:  השורד שהיה פה פנה, לדעתי, לכתובת הלא נכונה, ולכן לא קיבל תמיכה

מירב כהן:  אז צריך לעשות סדר – דיון נפרד לעניין התמיכות, זה דיון בפני עצמו

מירב כהן:      עוד דיון נפרד שאני מבקשת שיהיה הוא להזמין את כל הארגונים החברתיים, מהגדולים כמו מט"ב ולתת, ועד יותר קטנים, ולראות איך אנחנו מאגמים משאבים כדי לעשות קמפיין לגיוס מתנדבים

מירב כהן:  קודם כל, שיכירו אחד את השני

מירב כהן:  כי הנה, יהודה דוידוב אומר שיש לו מתנדבים ואחרים אומרים שיש להם חוסר במתנדבים

מירב כהן:  אז בדיון הזה גם נחבר בין הארגונים, נעשה נטוורקינג כדי שהם יפנו אחד לשני

מירב כהן:  וגם נעשה אולי איגום משאבים לקמפיין לגיוס מתנדבים בשפה הרוסית, כי זו בעיה שחזרה על עצמה

מירב כהן:      אני רוצה לעשות דיון נפרד על המצב הכלכלי של יד ושם, זה כבר בתוכנית העבודה

מירב כהן:  אני מבקשת שבאותו דיון יד ושם יתייחסו גם לסוגיית תרגום הספרים והחומרים מרוסית לעברית

מירב כהן:  טטיאנה אמרה שזה קורה, אבל בעצלתיים

מירב כהן:      בדיון ה-follow up אחרי הפגרה, אותו דיון ראשון שדיברנו עליו, הייתי רוצה שנציגות משרד הבריאות והרווחה יבדקו בבית אם יש באמת בעיה של היצע של עובדים סוציאליים ופסיכולוגים בשפה הרוסית

מירב כהן:  העובדות לא לגמרי ברורות לי, אם יש פה בעיה נקודתית או לא

מירב כהן:  היו פה טענות אחרות – לכו למשרדים ותבדקו אם יש בעיה של היצע, ואם אכן יש כזו, אז אולי יש מקום לקול קורא לגיוס עובדים בתחום הזה ספציפית

מירב כהן:  אולי צריך לייצר תנאים מסוימים שיגרמו לאנשים לבחור בזה, תנאים יותר אטרקטיביים

מירב כהן:  אנא תבדקו את זה ותחזרו - האם יש באמת בעיית היצע? זה לא היה לי ברור כל כך מהדיון

מירב כהן:  לגבי פסיכולוגים ועובדים סוציאליים

מירב כהן:  רווחה ובריאות

מירב כהן:      כנ"ל לגבי משרד הבריאות – אנא תבדקו את ההצעה שיהיה על התרופות מספר טלפון שבו יהיה אפשר לקבל הסבר ברוסית על התרופה

מירב כהן:  אני מבינה למה בעייתי לכתוב את זה בעלון, אבל אולי מוקד טלפוני יכול לפתור את זה

מירב כהן:      החלק הנוסף זה הסקטור הפרטי

מירב כהן:  הייתי רוצה שיגיעו לדיון ההמשך נציגי איגוד הבנקים, יש את טיבי מאיגוד הבנקים, שנבין מה הבנקים עושים היום בשביל דוברי רוסית

מירב כהן:  חברות התקשורת שרוצות, וגם חברת החשמל הרלוונטית

יהודה דוידוב: גם דואר ישראל, אם אפשר

מירב כהן: גם דואר ישראל, בסדר

מירב כהן:  לא ממש הספקנו לגעת בזה בדיון היום, אז בואו נעשה רגע session על חברות פרטיות, בדגש על בנקים, חברות תקשורת, דואר ישראל וחברת החשמל

מירב כהן:      חוץ מזה, ברמה הפרטנית אני מבקשת לתת מענה ליעקב, שהציג פה את העמותה שהוא ניסה לקבל תמיכה בה

מירב כהן:  לדעתי הוא הלך לאיבוד בנבכי הבירוקרטיה

מירב כהן:  אנא תלוו אותו ותראו איך העמותה שלו ממצה זכויות ומקבלת את מה שמגיע לה

מירב כהן:      אני חושבת שזה דיון מאוד חשוב, ועוד יותר חשוב לעשות לו follow up

מירב כהן:  נשתדל לתקוף כל פעם סוגיות כאלה בצורה ממוקדת

מירב כהן:  סדר היום הוא מאוד סוער, ואני מרגישה שאם לא נעשה את הדיונים האלה אז הסוגיות האלה – כשיש הפיכה משפטית, מצב בטחוני וכו' – פשוט יידחקו לשוליים ולא יטופלו

מירב כהן:  אז אני חושבת שבעת הזו זה אפילו יותר קריטי, על אחת כמה וכמה

מירב כהן:  תודה לכל מי שהשתתף, ונתראה בדיון הבא

מירב כהן:  הדיון נעול