ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 19, 2023-03-05 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב ושבוע טוב

ישראל אייכלר:  אנחנו מקיימים את ישיבת ועדת העבודה והרווחה, י"ב באדר תשפ"ג

ישראל אייכלר:       הנושא הוא דיווח המועצה הארצית לביטחון תזונתי לשנת 2022 בהתאם לסעיף 18א לחוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א

ישראל אייכלר:      אנחנו נפתח בדיווח של יושב ראש המועצה העולמית לביטחון תזונתי, שייתן לנו מצגת על המצב של הביטחון התזונתי

ישראל אייכלר:       אני רוצה לומר כמשפט פותח שאחד הדברים שגילית כשהייתי בוועדה לפניות הציבור, אדוני הפרופסור, זה שפקידים מסוימים מאוד בכירים במנגנון השלטוני אמרו שבעצם אנחנו לא צריכים לדאוג לתזונה של הציבור, אנחנו צריכים לאפשר כלים שאנשים יוכלו להזין את עצמם, ומי שלא יכול, אז שוב, כלים ואנשים שיעזרו להם

ישראל אייכלר:  בכל אופן, הלוז, העיקר, הנשמה של עניין הרווחה, אותם פקידים כופרים בעיקר

ישראל אייכלר:  אומרים, לא, מה פתאום

ישראל אייכלר:  מנגנון ועוד מנגנון ועוד מנגנון

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, הפקידים מתפרנסים יפה מזה, זה בסדר

ישראל אייכלר:  לא כולם, בדרך כלל זה גם לא מספיק

ישראל אייכלר:  אבל העניין והנזקקים, בביטחון תזונתי הם בקצה של מה שנקרא שרשרת המזון

ישראל אייכלר:  פה זה מזון תרתי-משמע

ישראל אייכלר:       לכן אני אשמח לשמוע את הגישה שלכם לעניין של הביטחון התזונתי

ישראל אייכלר:  אז בבקשה, אדוני הפרופסור

רוני סטריאר: קודם כול, אני רוצה להודות לך, יושב ראש הוועדה, על כינוס המפגש הזה

רוני סטריאר:  שלחנו את הדוח לפני שבוע, והינה אתה כינסת אותנו בדחיפות

רוני סטריאר:  ואני חושב שהנושא מחייב דחיפות

רוני סטריאר:  כי אחת מהשאלות שנשאלות במבחן של ביטחון תזונתי, שמהדהדת לי בראש כל היום, היא "האם הילדים שלך נשארו ללא אוכל יום שלם, ובאיזו תדירות?" ולא בגלל הזנחה, אלא כי פשוט לא היה לך אוכל לתת לילדים שלך

רוני סטריאר:       מי מהאנשים שיושבים פה יכול לתאר את התחושה הזאת? גם של הילדים וגם של ההורים, שלהורה אין לתת אוכל לילדים שלו ליום אחד שלם

רוני סטריאר:  וככה אנחנו מגיעים לזה שיש בישראל 260,000 משפחות בחוסר ביטחון תזונתי חמור, שזו אחת מהשאלות האלה

רוני סטריאר:       שתיקתן של המשפחות האלה מהדהדת היום, וכמו שאתה אומר, בסוף הם המודחים ביותר, המודרים ביותר, וגם המושתקים ביותר

רוני סטריאר:  אנחנו לא שומעים את הקולות שלהם, אנחנו שומעים הרבה קולות של אנשים שמדברים בשמם, אבל את קולותיהם לא נשמע כאן, כי הם מתים מבושה

ישראל אייכלר: אתה יכול לחזור על המספר?     

רוני סטריאר: 265,000 משפחות, לפי המחקר של - - -     

יונתן מישרקי: אי-ביטחון תזונתי חמור

ישראל אייכלר: כמה נפשות זה?     

רוני סטריאר: אנחנו מדברים על, בחוסר ביטחון תזונתי, קרוב למיליון

ישראל אייכלר: קרוב למיליון

ישראל אייכלר:  כל המדינה זה 9,000,000,000, נכון?      

רוני סטריאר: נכון, אנחנו מדברים על 16

רוני סטריאר: 8% מהמשפחות בישראל

רוני סטריאר:  אנחנו מדברים על מאות אלפי ילדים שמגיעים במצב הזה לבתי הספר

רוני סטריאר:  ולכן המועצה, החוק הזה שבעצם יסד את המועצה הלאומית לביטחון תזונתי, שנחקק ב-2011, בא לייצג את הנושא ברמה ממשלתית באמצעות גוף סטטוטורי שמייעץ לשר הרווחה, ובאמצעותו גם לשר החינוך ושר הבריאות, להביא לממשלת ישראל פעם בשנה נייר מדיניות שיקדם את הנושא של ביטחון תזונתי ברמה לאומית

רוני סטריאר:      הדבר הזה לא קרה בעבר, כי אני חושב שהנושא לא היה מספיק על סדר היום הציבורי

רוני סטריאר:  אני הייתי מצפה באמת גם מהממשלה הזאת, וגם העלינו את זה בממשלה הקודמת, ללכת לתחום הזה עם אותו שכנוע פנימי שיש היום לרפורמה המשפטית לבטא את הרפורמה

רוני סטריאר:       אז בעניין הזה באמת נעניתי להזמנה של חבר הכנסת מאיר כהן לבוא ולמלא את התפקיד הזה, שאני חייב להגיד, הוא בהתנדבות, לפי החוק הוא תפקיד התנדבותי, אבל הוא התפקיד הכי חשוב שאני חושב שאני יכול לעשות במקום הזה אחרי שנים שאני חוקר את נושא העוני

רוני סטריאר:      אני חייב לברך גם את מאיר וגם את השר החדש יעקב מרגי

רוני סטריאר:  אני חייב להגיד שהתברכתי, שניהם – ליבם במקום הנכון

רוני סטריאר:  ואני חייב להגיד שבעניין הזה, ואלה חדשות טובות, היה קונצנזוס מלא שהנושא של ביטחון תזונתי הוא נושא לאומי שצריך לקדם אותו

רוני סטריאר:      עכשיו אני אגיד כמה נתונים

רוני סטריאר:  לפי החוק, אולי בחוזר לחוק, יש שלושה תפקידים למועצה הלאומי

רוני סטריאר:  אחד זה באמת גוף מייעץ

רוני סטריאר:  הנושא הוא אכיפה ומעקב אחרי תוכניות שונות שיש בתחום הזה

רוני סטריאר:  והנושא השלישי, התפקיד השלישי הוא להביא מודלים חדשניים לקידום מדיניות חברתית לאומית בנושא של ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:       למשל, בסעיף 3, ופה אני רוצה לבשר משהו שאני חושב שרוב החברים פה לא יודעים, אבל בהמשך גם לעניין של השר הקודם מאיר כהן והשר הנוכחי, קיבלתי מכתב, ייפוי כוח להקים ועדה לאומית בנושא של ביטחון תזונתי, שתייעץ לממשלה בתוך חצי שנה, להביא לדיון של ממשלת ישראל מתווה לאומי שכולל את כל הסוגיות של ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  וכל הסוגיות הן סוגיות של הקשר ההדוק שיש בין עוני לביטחון תזונתי; הנדיבות או האי-נדיבות של קצבאות; שכר המינימום; הנושאים של הצלת מזון; תזונה בריאה וכו'

רוני סטריאר:  יש לפחות עשרה נושאים שנלווים לנושא הזה

רוני סטריאר:      אז אנחנו נשמח שאחד מהמפגשים יהיה בנוכחותך, שגם אתה תהיה שותף לנושא הזה, כי הייתה הסכמה

רוני סטריאר:  גם כששאלתי את השר הקודם, מאיר כהן, שנמצא פה

רוני סטריאר:  שאלתי אותו, תגיד, אולי אני לא מבין, אבל אין מדיניות, נכון? הוא אמר לי, כן, אין מדיניות, יש פה תוכנית, שם תוכנית, אבל אין תיאום בין-משרדי

רוני סטריאר:       במועצה יושבים גם נציגי המשרדים הנכונים, הקשורים לנושא, ויש לנו הזדמנות באמת לבנות גם את התיאום הבין-משרדי בנושא של ביטחון תזונתי, ויושבים פה גם נציגים משרד הרווחה, משרד הבריאות, משרד החינוך, באמת המשרדים החשובים

רוני סטריאר:  גם משרד החקלאות, שאני לא רואה אותם פה, ומשרד האוצר

ישראל אייכלר: כן, נמצאים פה משרד החקלאות

רוני סטריאר: אה, אוקיי

רוני סטריאר:  אז אולי באמת לגבי הנתונים

רוני סטריאר:  ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  הנושא של נגישות – האם לאנשים יש נגישות, האם יש להם כסף לקנות

רוני סטריאר:  אתה דיברת מאוד יפה על זה שרוצים לתת כלים לאנשים

רוני סטריאר:  במקרה הזה, גם אנשים שיש להם הכלים לעבוד, אנחנו מצאנו במחקרים ש-50% מהאנשים שבחוסר ביטחון תזונתי הם אנשים עובדים

רוני סטריאר:  הם אנשים עובדים

רוני סטריאר:  היום, אדם שחי בשכר מינימום, ויש לו שני ילדים או שלושה ילדים, הוא צריך לעבוד, לפחות אחד מהם, 145 שעות כדי לקנות את סל המזון הבריא שמומלץ על ידי משרד הבריאות

רוני סטריאר:  משרה מלאה של אחד מבני הזוג רק בשביל לקנות את המינימום שהם צריכים לקנות בשביל לשרוד

רוני סטריאר:  זה אומר שגם שוק העבודה היום, כפי שהוא קיים, הוא איננו מאפשר לאנשים עובדים להביא מזון לבית

רוני סטריאר:       אחת מהנקודות המאוד חשובות בחוסר ביטחון תזונתי היא היציבות

רוני סטריאר:  תחושת הביטחון שבסוף החודש אתה תביא מזון לילדים שלך

רוני סטריאר:  ולכן, חוץ מהנושא של הנגישות, שאין לנו בעיה של זמינות בישראל, של אוכל

רוני סטריאר:  במקומות אחרים יש בעיה של זמינות

רוני סטריאר:  אז אנחנו מדברים על השימוש, על הזמינות, הנגישות והיציבות

רוני סטריאר:      המוסד לביטוח לאומי הוציא שלושה דוחות בנושא של חוסר ביטחון תזונתי

ישראל אייכלר: אדוני, בזמן האחרון היו שתי תקופות קצרות שבתוך המרכולים, בסופרים, היה חסר מזון מסוג כלשהו, ואני לא יודע אילו גורמים כלכליים היו מעוניינים שיהיה מחסור

ישראל אייכלר:  ואפילו בבתי המרקחת היה מחסור של תרופות מאוד מצויות, אקמול וכאלה

ישראל אייכלר:  וחשבתי לעצמי, מה יקרה אם חלילה יהיה מצב משברי, שזה יכול לקרות

ישראל אייכלר:  כי מאז שאני בארץ, מאז שהייתי ילד, אני לא זוכר דבר כזה שחסר מזון במכולת

ישראל אייכלר:  מה שהיה

רוני סטריאר: אחד מהאנשים שנמצאים כאן ידבר גם על הנושא של הבטחת המזון

ישראל אייכלר: אמרת שזמינות קיימת

רוני סטריאר: כן, היא קיימת

רוני סטריאר:  בהשוואה למקומות שבהם יש עוני גדול, עדיין אין לנו בעיה כזאת, אבל יכול להיות שבתקופה של משבר תהיה לנו

רוני סטריאר:  יש כאלה שמתריעים שהמחסנים של ישראל מספיקים רק לחודשיים

רוני סטריאר:  אם יהיה לנו באמת משבר מאוד גדול, אין מספיק אגירה של דגנים בישראל כדי לספק לאוכלוסייה

רוני סטריאר:  אני חושב שמכון יסודות ידבר על זה

רוני סטריאר:       על כן, אני רוצה באמת להגיד מהן ההמלצות, כי אני חושב שחשוב מאוד שנתרכז בהמלצות

ישראל אייכלר: אתה מתכוון להמלצות מדיניות?     

רוני סטריאר: כן, אז הדבר שאני חושב שמאוד חשוב הוא קבלת אחריות המדינה לקידום מדיניות לאומית מקיפה בנושא

רוני סטריאר:  אנחנו מדברים הרבה היום על כל מיני נושאים משפטיים וכו', אבל אין בישראל חוק שמבטיח זכות למזון

רוני סטריאר:  ואני חושב שזה אחד מהדברים שאנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מקדמים

רוני סטריאר:  מזון כאחת מהזכויות הבסיסיות של אנשים בישראל

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד, אדוני, שב-2004 אני הגשתי הצעת חוק, בעצם זו היית הצעה לסדר לקראת הצעת חוק, לחלוקת תלושי מזון, כמו שיש בארצות הברית

ישראל אייכלר:  אני חשבתי שזה מאוד חשוב, ואז אריק שרון קם ואמר: מה? יגידו בניו יורק ובעולם שבישראל צריך לחלק מזון? היה לא תהיה

ישראל אייכלר:  הורידו לי את ההצעה לסדר, כבוד המדינה, לא יכול להיות דבר כזה

ישראל אייכלר:  אמרתי: אבל יש דבר כזה

ישראל אייכלר:  ועד היום, עד השנים האחרונות לא שמעתי את זה, ואני מאוד שמח שהיום כבר מדברים על תלושי מזון

רוני סטריאר: אז אחד מהדברים החשובים שאני יכול לבשר, זה שבשנה שעברה, הדוח הזה מכסה את 2022, הייתה עלייה מאוד משמעותית של המיזם לביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  מ-20,000,000 ל-90,000,000, מ-10,000 משפחות ל-30,000 משפחות שיש היום, האנשים כאן נמצאים

רוני סטריאר:  זאת אומרת, הייתה באמת קפיצה מאוד גדולה

רוני סטריאר:  זו הפעם הראשונה שחלק מתלושי המזון, המיזם נמצא בבסיס התקציב

רוני סטריאר:  באמת צריך להודות למאיר על זה שהוא עשה את זה

רוני סטריאר:  אני מאוד מאוד מקווה שנמשיך עם המגמה הזאת

רוני סטריאר:  אבל עדיין, כשאני מדבר איתך על ביטחון תזונתי, המיזם לביטחון תזונתי מכסה רק 10% מכלל האנשים שנמצאים בחוסר ביטחון חמור

ישראל אייכלר: השאר אינם זכאים פשוט

רוני סטריאר: פשוט אין מה להציע להם

רוני סטריאר:  או שלא זיהינו אותם

רוני סטריאר:  גם יש פה בעיה, שאנחנו לא יודעים באמת לזהות את כל האוכלוסייה הזאת

רוני סטריאר:  אבל אין ספק שאם אנחנו רוצים באמת לכסות את כל האוכלוסייה הזאת, אנחנו צריכים להכפיל

רוני סטריאר:  והגשתי לשר יעקב מרגי, איך אנחנו יכולים להגיע בתוך ארבע שנים, לכסות את כל האנשים שנמצאים בחוסר ביטחון תזונתי באמצעות המיזם, שהוא מוכח, שהוא באמת עוזר לאנשים

רוני סטריאר:  זה באמת תלוש, העברה של תלוש שבחלקו הוא כסף זמין לקנות בסופר, וחלק זה ירקות ופירות פעם בחודש, שאנשים באמת יוכלו, שתהיה להם נגישות לירקות ופירות

חוה אתי עטייה: סליחה רגע, מה הסכום של שובר המזון?     

רוני סטריאר: 350, ועוד 150 שקל של ירקות ופירות

רוני סטריאר:       אנחנו היינו רוצים לראות שבאמת יש הגדלה של התקציב לנושא הזה

רוני סטריאר:  הרחבת ההשקעה הלאומית במיזם הלאומי, כמו שאמרתי

רוני סטריאר:  הצמצום הדרסטי של מספר התינוקות, ילדים ובני נוער המצויים בסיכון או באי-ביטחון תזונתי; הרחבה של מפעל הזנה, אני חושב שמישהו מהנציגים של משרד החינוך ידבר על זה

רוני סטריאר:       ביקרתי עם חברי המועצה במוסדות לילדים בסיכון, ופשוט ראיתי ילדים שאין להם אוכל, שמגיעים לבית הספר בלי אוכל

רוני סטריאר:  כאלה שבאים בגלל שיש סנדוויץ'

רוני סטריאר:  ואני חושב שצריך להרחיב את זה

רוני סטריאר:  אני בכלל חושב שזה מפעל אוניברסלי

רוני סטריאר:  כל ילד בישראל צריך להגיע, במיוחד אותם ילדים

ישראל אייכלר: אתה מתכוון לצהרונים?     

רוני סטריאר: צהרונים

רוני סטריאר:  עד עכשיו אני מדבר על חטיבות הביניים של מוסדות הילדים בסיכון

רוני סטריאר:  אנחנו ביקשנו לעניין הזה, אנחנו רוצים לקדם בישראל

רוני סטריאר:  אני רוצה להגיד לך, היושב-ראש, שאחד מהדברים שממש זעזעו אותנו בשנה שעברה הוא שהמון המון נשים שלא יכולות להניק רצו לקנות מטרנה ותחליפי מזון, ולא היה להן כסף

רוני סטריאר:  השר באמת גייס 3,000,000,000 או 4,000,000,000 שקל, אני לא זוכר עכשיו, כדי לעזור לאותן משפחות

מאיר כהן: תשעה מיליון

רוני סטריאר: אנחנו באמת רוצים לבנות איזושהי תוכנית, ויש לנו דגם של תוכנית אמריקאית מאוד מאוד מצליחה, שמתייחסת לאותן נשים עם ילדים ותינוקות, לאלף הימים הראשונים של הילדים, שנקרא - - - ואנחנו רוצים לקדם אותו גם בישראל

ישראל אייכלר: מתי יש לך תאריכים לכל התוכניות שאמרת לנו, המדיניות הכוללת, יש לך חודשים, שבועות?     

רוני סטריאר: אנחנו רוצים בתוך חצי שנה לבוא אליך, שישה חודשים

ישראל אייכלר: אני מאוד אשמח אם זה יהיה בעוד שישה חודשים

רוני סטריאר: יש לנו את מיטב החוקרים בישראל ובעולם

רוני סטריאר:  לצד המועצה הקמנו ועדה מדעית עם מיטב המוחות בישראל

ישראל אייכלר: אתה מדבר על תוכנית תזונתית שלא יהיה ילד שלא מזהים אותו שחסר לו?     

רוני סטריאר: אנחנו נביא את כל המתווה

ישראל אייכלר: וגם הזמינות של המזון לתינוקות, שזה אחד הדברים הנוראיים

רוני סטריאר: גם, גם

רוני סטריאר:  בתוך חצי שנה אנחנו נביא לך מתווה

ישראל אייכלר: אז נבקש מהמנהלת כבר לקבוע תאריך דיון

ישראל אייכלר:  בשמחה רבה נארח אותך

ישראל אייכלר:  תודה

ישראל אייכלר:  יש עוד משהו?     

רוני סטריאר: נושא מספר 6 הוא תכנון תוכנית לאומית לביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  מעקב, מחקר והערכה של התוכניות הקיימות

רוני סטריאר:  שיפור התיאום הבין-משרדי

רוני סטריאר:  מאוד מאוד חשוב

רוני סטריאר:  חלק גדול הוא הפערים והניתוקים שיש בין המשרדים השונים, אני רואה את התפקיד של המועצה לתאם את הדברים האלה

רוני סטריאר:  היינו רוצים שבאמת יהיה פרויקטור לאומי בנושא הזה, שיתאם בין הארגונים השונים

רוני סטריאר:      והאחרון הוא קידום עקרונות של תזונה בריאה במסגרת התוכניות לביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  מאוד מאוד חשוב הנושא של מחלות ותוחלת החיים בקרב אוכלוסיות מודרות שגם נמצאות באי-ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  הנתונים האלה זועקים

רוני סטריאר:  כלומר, אנשים באמת לא רק שמדללים, אלא גם אוכלים דברים לא בריאים

ישראל אייכלר: זה באופן טבעי, אבל זה גם קשישים וגם תינוקות וילדים

ישראל אייכלר:  זה העיקר

ישראל אייכלר:  מה עם כל התוכניות של יושב הראש הנערץ של ועדת העבודה והרווחה אלאלוף, שהוא כתב תוכנית שלמה

ישראל אייכלר:  מה נהיה עם זה?      

רוני סטריאר: תראה, אחד מהדברים שעולים עכשיו, גם עלו כאן, הוא הקמת הרשות העולמית למלחמה בעוני, שאני חושב שעלה פה לדיון, או יעלה

רוני סטריאר:  ואנחנו נצטרך לראות איך המועצה ואיך הרשות מתפקדות יחד, ואיך אנחנו מתאמים שלא יהיו כפילויות וכו'

רוני סטריאר:      אבל אני רוצה להגיד לך משהו

רוני סטריאר:  למשל, אני אתן דוגמה

רוני סטריאר:  חלק גדול מהאנשים שנמצאים בטיפול של משרד הרווחה, ויוכי נמצאת כאן ויכולה להעיד על זה

רוני סטריאר:  אנחנו מצאנו שגם בתוכניות הדגל של משרד הרווחה אנשים עדיין בחוסר ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  זה דבר שלא יכול להיות, כי הם מטופלים על-ידי שירותי הרווחה, ועדיין 40% מהם נמצאים בחוסר ביטחון תזונתי, אחרי שנה של התערבות מסיבית

ישראל אייכלר: תודה רבה, פרופ' רוני סטריאר

ישראל אייכלר:  זה בדיוק מוביל אותנו לגברת יוכי אילוז, מנהלת תחום ביטחון תזונתי במשרד הרווחה

יוכי אילוז: הבאתי נתונים, אם מישהו ירצה לראות על התוכניות שלנו

ישראל אייכלר: המנהלת, מייד אחרי הדיון, מעלה את המצגות בפורטל של ועדת עבודה ורווחה, וכל מי שירצה לראות פרטים יוכל לראות אותם במצגת

ישראל אייכלר:  אז תיתני לנו את העקרונות של המצגת

ישראל אייכלר:  איך אתם מתמודדים עם מה שאמר פרופ' סטריאר?     

יוכי אילוז: אני אתחיל ואומר שהפריצה העיקרית בנושא של קמחא דפסחא, היושב-ראש זוכר גם את הדיונים מהקדנציות הקודמות, שבכלל קמחא דפסחא, היינו צריכים לבוא לעשות שנורר מול חבר הכנסת גפני, שבכלל יהיה תקציב לזה

יוכי אילוז:  לכול, סלי מזון, קמחא דפסחא וכו'

יוכי אילוז:       והשר מאיר כהן לשעבר באמת פרץ את הדלת והצליח לשים את התקציב הזה בבסיס התקציב, שזה בעצם היה בשבילי הפתח הראשון לעשות פרסום באוקטובר 2022 לשנת 2023

ישראל אייכלר: כמה היה התקציב?     

יוכי אילוז: 46,000,000

ישראל אייכלר: אני עוד נלחמתי על 16,000,000, אם את זוכרת

יוכי אילוז: 46,000,000 זה סכום מכובד, וזה מהלך שהיה מאוד קשה

יוכי אילוז:  ויותר קשה מזה, כשרצינו לצאת למיזם לביטחון תזונתי, הצלחנו גם להרגיע את האוצר ואת משרד המשפטים שזה בעצם לא כפל תמיכות

יוכי אילוז:  הם הבינו שיש כאן אוכלוסיות שונות שסובלות מעוני, וכל אוכלוסייה צריכה בזמן שלה את הסיוע

יוכי אילוז:      אז בקצרה, הנושא של ביטחון תזונתי מתחלק לשישה מבחני תמיכה, שהם לשני חגים

יוכי אילוז:  יש משפחות שיותר מתקשות בחגים, ולמבחן של סלי מזון חודשיים

יוכי אילוז:  עמותות גג, שהן בעצם נותנות את הגיבוי לעמותות הקצה, הן גם מגייסות עודפי מזון ומתגברות את סלי המזון לעמותות הקצה

יוכי אילוז:      הוספנו מבחן תמיכה חדש לילדים ממשפחות נזקקות, של חלוקת כריכים

יוכי אילוז:  יש לנו עמותה שמחלקת למעלה מ-11,000 כריכים ביום לילדים שמגיעים פשוט עם תיקי אוכל ריקים, כמו שסיפר רוני

יוכי אילוז:  והמבחן האחרון לנושא של בתי תמחוי עם מסגרות הזנה, מנות חמות

יוכי אילוז:       הסכום הכולל של מבחני התמיכה הוא 51,000,000

יוכי אילוז:  46 בבסיס התקציב, קרן העזבונות והקרן של המשרד לשירותי דת, קופות הצדקה שתורמות בכל שנה גם סכום

יוכי אילוז:  הגענו ל-51,000,000

יוכי אילוז:       כמובן שהסכום הזה לא מספיק ולא מספק, וההשתתפות של המשרד לסל היא מאוד סמלית, אבל זו בהחלט המדרגה שממנה צריך לקפוץ

ישראל אייכלר: אני זוכר שהיה משהו כמו שמונה שקלים לסל, של 150 שקל

יוכי אילוז: כן, השתתפות שלנו

ישראל אייכלר: זה עדיין נשאר כך?     

יוכי אילוז: עשרה שקלים, זה על אותו בסיס, זה אפילו בקושי חבילת מצות

יוכי אילוז:       אבל אנחנו, כמובן שר הרווחה מרגי פועל וממש מסר אישית שכרגע יש משא ומתן מסיבי לתגבר את כל הנושא של תמיכות המזון לשישה מבחני התמיכה, וגם לתחום של המיזם לביטחון תזונתי, שנגיע לפחות לכל המשפחות שיש להן דילוג ארוחות, אי-ביטחון תזונתי חמור, כמו שסיפר רוני

יוכי אילוז:      כיום יש לנו במיזם לביטחון תזונתי כ-35,000 משפחות

יוכי אילוז:  אני מדברת על 35,000 משפחות פעילות

יוכי אילוז:  חוץ מהמטרנה

יוכי אילוז:  ובזמנו, כשהיה שר הרווחה מאיר כהן, הוא גם הנחה שכל מקרה של סיוע במטרנה, גם מוכרים מרווחה וגם מהקהילה, שמומלצים על-ידי אגף רווחה, לאשר את זה, בלי לבדוק את הנתונים אם הם רשומים בנתוני היסוד של המשרד, הכוונה אם יש להם תיק ברווחה

יוכי אילוז:      בנושא של המטרנות, אני חושבת שזו שותפות נפלאה, ומגיע יישר כוח גדול לאשל חב"ד

יוכי אילוז:  אנחנו חצי, והם חצי, ולכל משפחה

יוכי אילוז:  משפחה מקבלת בחודש חמש קופסאות של מטרנה, אנחנו יודעים את המחירים שלהן, עד לבית

יוכי אילוז:  ויש סוגי מטרנה – חלבי, לא חלבי – לפי הצורך של המשפחה

מאיר כהן: כמה עולה חבילה היום בשוק?     

יוכי אילוז: לי אין תינוקות, ואני חושבת שעולה 40 שקלים באושר עד

ישראל אייכלר: מאז זה עלה ל-60 פלוס

יוכי אילוז: כן, אלה סדרי הגודל

יוכי אילוז:  ואני חושבת שמדובר פה בפעולה מאוד מאוד יפה של אשל חב"ד, עד הבתים בכל הארץ

יוכי אילוז:  אנחנו פרושים על 240 יישובים במיזם

יוכי אילוז:  זו לוגיסטיקה לא פשוטה של שני בתי אריזה שמספקים 24 ק"ג פירות וירקות עד לבית הלקוח, בצורה הכי מכובדת, כרטיס נטען

יוכי אילוז:  אני הייתי מציעה שאם הממשלה תוכל באמת לאשר שהכרטיס הנטען הזה לא יהיה מחויב במע"מ

יוכי אילוז:  אנחנו עוזרים לאנשים

יוכי אילוז:  הכרטיס הנטען של 350 יהיה שווה 350 ועוד אחוזי המע"מ, שהם קונים בזה בעצם אוכל, זה יכול להגדיל להם, אם זה היה אפשרי

ישראל אייכלר: אני רואה שכולם המומים, אבל עצם העובדה שאין על ירקות ופירות כבר 30 שנה מע"מ ואנחנו חיים עם זה, אני לא יודע למה כאשר מעלים על נושאים אחרים להוריד מע"מ, כולם מזדעזעים וזה לא בא בחשבון

דבורה ביטון: משום שזה הנטו שנשאר להם, וזה כלום כסף

ישראל אייכלר: דבר על זה, אבל לא זה הנושא

ישראל אייכלר:  אולי זה שייך לוועדת הכספים

מאיר כהן: אין דבר יותר צודק מזה, אבל האוצר - - -     

ישראל אייכלר: כן, האוצר חי על זה, כן

יוכי אילוז: כן, גם התמ"ל, תחליפי החלב, אני חושבת שאם היה אפשר, אני לא יודעת בדיוק ממה בנוי המחיר, אבל אולי בחוץ לארץ זה זול יותר, צריך לראות את ההפרשים שאפשר להוריד

ישראל אייכלר: גם צריך לבדוק

ישראל אייכלר:  זה ודאי שאפשר לעשות, לבדוק כמה זה עולה בחוץ לארץ, ולא מהיקרים יותר

ישראל אייכלר:  ריכוזיות של השוק זה הנושא שצריך למנוע

ישראל אייכלר:  אסור שזה ימנע מילדים מזון בגלל ריכוז השוק

ישראל אייכלר:  רמזתי על זה ברמז קל בהתחלה, כשאמרתי שהיה מחסור

ישראל אייכלר:  זה לא היה מחסור בגלל שהפרות הפסיקו להניב חלב

ישראל אייכלר:  היה מחסור בגלל שמישהו היה מעוניין בזה

מנחם בלויא: דווקא חברת מטרנה באו לקראתנו, גם במחיר

מנחם בלויא:  אני מנדי בלויא, אני מנהל את המיזם

ישראל אייכלר: מנדי בלויא, זה גם חב"ד וגם ירושלמים

ישראל אייכלר:  ככה אני מרכיב את השם, כן? בשמות, לא שאני מכיר

ישראל אייכלר:  תודה

ישראל אייכלר:  הלאה

ישראל אייכלר:  חתך משפחות המיזם לפי גילים?     

יוכי אילוז: אני באמת הבאתי במצגת את הגילים של המשפחות, את החתכים, שבעיקר מגיל 30 עד 50 הם האחוז הגדול שנמצא במיזם, ודווקא הזוגות הנשואים הם באמת האחוז הגבוה שנמצאים במיזם, מוכרים כמובן לאגף הרווחה מעוד איזו בעיה

ישראל אייכלר: תציג את השקף הזה, כי אנחנו צריכים ללמוד אותו

ישראל אייכלר:  מה זה נקרא חתך משפחות המיזם לפי גילים?     

יוכי אילוז: הגילים של ראשי בתי האב שמשתתפים במיזם

ישראל אייכלר: אז אלה שבין 20 ל-30 הם רק 10% מאלה שנזקקים?      

יוכי אילוז: כן, שמוכרים לאגף הרווחה מעוד בעיה

יוכי אילוז:  זה לא מהקהילה, זה רק מאגף הרווחה

ישראל אייכלר: אה, הם צריכים להיות גם מוכרים באגף הרווחה כדי להיות עניים?      

יוכי אילוז: כי כשיש לך סכום מוגבל, אתה הולך קודם כול להכי עניים, אנחנו לא יכולים ללכת לקהילה

יוכי אילוז:  - - - לכל חסרי הישע שהם תקועים במצב - - -      

ישראל אייכלר: אז מגיל 30 עד 40 כבר קופץ העמודון ל-32%

ישראל אייכלר:  32% מאזרחי המדינה?     

יוכי אילוז: 32% מ-35,000 שזקוקים לסיוע

חוה אתי עטייה: לא הזקוקים, המקבלים

מנחם בלויא: יוכי, חשוב רק להגיד, מה ששאלת לגבי הרווחה ולא הרווחה, היום הרווחה מאפשרת לפתוח תיק מיוחד לביטחון תזונתי, מה שלא היה אפשר בעבר, וזה מאפשר להרבה אנשים שלא רוצים

מנחם בלויא:  זה דבר חדש

ישראל אייכלר: אפילו אני לא ידעתי מזה

ישראל אייכלר:  יש הרבה אנשים שלא רוצים ללכת לרווחה

מנחם בלויא: עכשיו פותחים תיק מיוחד, רק לביטחון תזונתי, ללא קשר לשאר הדברים, וזה מה שקורה בכל מיני מקומות

ישראל אייכלר: אצלך זה התחיל, מאיר?     

מנחם בלויא: כן, כן

מאיר כהן: אנחנו ישבנו ודנו עם ראשי הערים

מאיר כהן:  ההתנגדות הגדולה הייתה של עובדים סוציאליים, שבצדק אמרו, תשמע, אתה מוסיף לנו עוד פלחים של אוכלוסייה

ישראל אייכלר: זה רעיון כל כך פשוט, שפלא שאף אחד לא חשב על זה 70 שנה

ישראל אייכלר:  שיכול להיות אדם שלא צריך את העובדים הסוציאליים ממחלקת הרווחה לכל הבעיות שבעולם, הוא בסך הכול צריך קצת מזון

חוה אתי עטייה: על אם הדרך הוא מטופל לא רק בביטחון התזונתי, אלא גם בבעיות אחרות

ישראל אייכלר: כן, אם יש בעיות

ישראל אייכלר:  אבל יש אנשים שאין להם בעיות שהם צריכים עזרה, הם מסתדרים בעצמם בבעיות שלהם

ישראל אייכלר:  ומגיל 60 עד 70 המצב משתפר, שיש רק 6%?     

יוכי אילוז: שמוכרים, כן

מאיר כהן: אדוני, האוכלוסייה שהייתה זקוקה לזה, מזכיר לי ידידי בלויא, זו האוכלוסייה החרדית, שלא נוטה ללכת לרווחה

מאיר כהן:  וזה היה באמת הוגן, ומחסור רציני בשבילם, ואני שמח

ישראל אייכלר: אז אני שומע דבר חדש וטוב

מאיר כהן: אני מצטער, אני צריך ללכת אדוני

מאיר כהן:  אני רק אגיד משפט אחד

מאיר כהן:  כל הכנסת מתעסקת בדברים אחרים, אני מברך אותך

מאיר כהן:  כל עזרה וכל דבר, אני רוצה להגיד תודה לרוני, ולאיש הזה, לאלי, לאנשי העמותות

חוה אתי עטייה: תודה גם ליוכי, היא עושה עבודה מבורכת

חוה אתי עטייה:  חבל על הזמן

מאיר כהן: יוכי מחליפה שרים כמו עונות השנה, אבל הם עובדים נהדרים

ישראל אייכלר: והתפקיד הכי קשה שלה, שאנחנו באים רק אליה בטענות

ישראל אייכלר:  תודה, שר הרווחה לשעבר, חברת הכנסת מאיר כהן, תודה שכיבדת אותנו בנוכחותך

ישראל אייכלר:  את רוצה להגיד עוד משהו?     

יוכי אילוז: אני חושבת שאחד המספרים הצועקים בשקף הזה הוא 92,000 ילדים שנמצאים באי-ביטחון תזונתי חמור

יוכי אילוז:  הם ילדים המשפחות האלה שאנחנו רואים במיזם, וזו כמות עצומה, ורק על זה אני חושבת שצריך באמת, לקראת התקציב, אני יודעת שהשר עובד על זה, להגדיל את המיזם

יוכי אילוז:  הוא ביקש להגיע לפחות ל-50,000 משפחות בחודשים הקרובים

יוכי אילוז:  המיזם לביטחון תזונתי

יוכי אילוז:       המיזם הלאומי הזה, אני אסכם בקצרה, הוא לא רק סיוע במזון

יוכי אילוז:  הוא גם כולל סיוע במיצוי זכויות, יש כאלה שלא יודעים מה מגיע להם

יוכי אילוז:  אנחנו ביקרנו באגפי רווחה וראינו שיתוף פעולה מאוד יפה של תוכניות של המשרד, של "נושמים לרווחה", תוכניות עוצמה, שמסייעות למשפחות למצוא עבודה וכו'

יוכי אילוז:  ויש שידוך מאוד מאוד יפה בקטע הזה

יוכי אילוז:  מה שאני בדקתי וראיתי שלא בכל 240 היישובים שלנו, של המיזם, יש את התוכניות, והגשתי תוכנית לשר, שאנחנו רוצים באמת להביא פונקציה שתעשה את הקשר בין שירות התעסוקה למיזם, לסייע לכל המשפחות ביישובים שאין בהם מרכזי עוצמה, או שאין מספיק תקנים להכניס אותם, למי שצריך ויכול לצאת למעגל העבודה

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לאיגוד העמותות שעוסקים בקמחא דפסחא להגיד את דברם

ישראל אייכלר:  הגברת מיכל מנהיימר, מנכ"ל האיגוד הזה, נמצאת פה? בבקשה

מיכל מנהיימר: תודה רבה

מיכל מנהיימר:  בוקר טוב, מברכת את הוועדה החשובה הזו, שבאמת בתקופה הזו שלפני ערב פסח מאוד ראוי להתעסק בדברים האלה

מיכל מנהיימר:       אני מייצגת את עמותות השטח, שבעצם אלה שמחלקות את המזון, שעובדות, שדואגות

מיכל מנהיימר:  חשבתי שאלי ידבר פה, ואני חושבת שמי שנמצא כאן ומכיר ויודע את העבודה הקשה של העמותות, מודע לזה שעמותות השטח הן אלה שבעצם דואגות לאסוף את המזון, להביא אותו אליהן, להביא מתנדבים, לחלק את המזון לארגזים

מיכל מנהיימר:  קודם כול, להביא את הארגזים

מיכל מנהיימר:  שמונת השקלים שדיבר עליהם קודם יושב ראש הוועדה, שמונת השקלים האלה בקושי מכסים את עלות הקרטון שמביאים כדי להכניס את האוכל לתוכו

מיכל מנהיימר:      העמותות מביאות את האוכל, מביאות את המתנדבים, מחלקות, שמו אותו בתוך הסלים, ואז העבודה המטורפת של להתחיל לחלק אותו בבתים

מיכל מנהיימר:       בשנה שעברה, בחגים חולקו 1,100,000 סלי מזון שחולקו בחגים

מיכל מנהיימר:  זו בערך הכמות שאנחנו מדברים

מיכל מנהיימר:  חודשית מחולקים סלי מזון ל-110,000 משפחות

מיכל מנהיימר:  סך כל העלות של חלוקת הסלים החודשיים והדו-שנתי, כשאנחנו מדברים על 110,000 משפחות חודשי הן באמת משפחות במצב שצריכות את החודשי, את היום-יומי, ומשפחות שנתקלות בקושי של חגים, חג, שבת, חג שבת, והעלויות הגבוהות מאוד של החגים, כשהן צריכות את העזרה הזו של העמותות, של המדינה, כדי להתגבר על הפער הזה של הדברים, של ההוצאות המיוחדות, יש גם הוצאות של חגים

מיכל מנהיימר:  כשהם מקבלות את האוכל מתפנה להן כסף כדי לקנות הוצאות חג אחרות, בגדים או מה שצריך

מיכל מנהיימר:  ואז אנחנו מדברים על 1,100,000 סלים, שזו כמות אדירה

מיכל מנהיימר:      סך כל חלוקת המזון הזאת מסתכמת ב-750,000,000 שקל בשנה, שהמדינה תומכת, כמו שיוכי אמרה, ב-46,000,000 שקל

מיכל מנהיימר:  שאם אנחנו עושים את החשבון, 750,000,000 ל-50,000,000, אנחנו מדברים על 5

מיכל מנהיימר: 5% מעלות הסלים המדינה תומכת

מיכל מנהיימר:      יש 100,000,000 שקלים שהובטחו בהסכמים הקואליציוניים, ובשם עמותות המזון אני ממש מבקשת שיעמדו בהסכמים הקואליציוניים, ויכניסו את זה לסלי קמחא דפסחא

מיכל מנהיימר:  100,000,000 נוספים שהובטחו, שזה מתבקש

מיכל מנהיימר:  ואז יהיה אפשר, המשפחה הרי לא מקבלת סל מזון של 150 שקלים, היא מקבלת סל מזון הרבה יותר גדול, רק ה-150 זה מה שהמדינה מכירה

מיכל מנהיימר:       בתקופתו של השר כהן, הוא עשה עבודה מאוד יפה, הוא אמר, 150 זה המינימום, וכיוון שהסלים הם 150, הם הרבה יותר מזה, 300, 450 שקלים

מיכל מנהיימר:  אז הוא אמר, המדינה תכיר בזה, ואז במקום על סל של 150, גם על סל של 450 המדינה נתנה שמונה שקלים

מיכל מנהיימר:  לא משנה כמה, 1,000 שקל, עדיין שמונה שקלים

מיכל מנהיימר:  אז יש קפיצות של הכרה בסל של 300 שקלים יקבלו 16 שקלים

ישראל אייכלר: כבר הנהיגו את זה?     

מיכל מנהיימר: זה יכול להתאפשר רק כאשר תיכנס תוספת תקציב לתקנה הזאת

מיכל מנהיימר:  ה-100,000,000 לקמחא ולסלי מזון

מיכל מנהיימר:  תודה רבה

ישראל אייכלר: אז לפני שניתן לאשל ירושלים

ישראל אייכלר:  אני חושב לתת קודם לפתחון לב, אלי כהן, כי היא הזכירה אותו

ישראל אייכלר:  מייד אחרי שני אלה, חברי הכנסת ידברו

ישראל אייכלר:  אלי כהן, בבקשה, ספר לנו מה אתם עושים בשטח, שאנשים יבינו על מה שאנחנו מדברים

אלי כהן: שלום רב

אלי כהן:  אנחנו פתחון לב, ארגון שמתעסק בשבירת מעגל העוני, בהוצאה של משפחות ממעגל העוני

אלי כהן:  הנושא הזה של חלוקת מזון, אנחנו אחד מהארגונים הגדולים ביותר בארץ שמחלקים מזון באופן ישיר, אבל זה רק חלק מהפעילות שלנו

אלי כהן:  הפעילות המלאה שלנו גורמת לייצר שינוי ולהוציא משפחות ממעגל העוני

אלי כהן:  זו הפעילות שלנו, אנחנו פועלים בכל הארץ בהיקפים של מאות מיליוני שקלים

אלי כהן:  אבל דווקא לא עלינו באתי לדבר הפעם

אלי כהן:      הדבר הראשון שרציתי להגיד זה, כמעט קפץ לי להגיד "שהחיינו", שלדעתי זו הפעם הראשונה, בטח מאז שאני, לפחות 15 שנה מסתובב פה, שיש כנסת חדשה וממשלה חדשה, אבל מועצה לביטחון תזונתי כבר עומדת וקיימת

אלי כהן:  ואת החשיבות שלה אפשר לראות, כבודו בטח זוכר שאת הדיונים האלה על קמחא, במקרה הטוב היו עושים שבוע לפני החג, ובדרך כלל מקבלים את התקציב איפה שהוא באזור ראש השנה

ישראל אייכלר: כל תעודות הזהות של כל המשפחות עוד - - -     

אלי כהן: עוד אוספים אותן, עוד אוספים אותן, את של 2019, כדי לקבל בסוף את שמונת השקלים, שאגב, שמונת השקלים, הקרטון שבו מחלקים את המזון עולה בדרך כלל כתשעה שקלים

אלי כהן:  אז דיברה יוכי על כך שזה לא מכסה את המצות

אלי כהן:  זה לא מכסה את הקרטון שלתוכו מכניסים את המצות

אלי כהן:  זו המציאות וזה חלק מהדברים שאולי דרך המקום הזה ובזכות הפעולה המצוינת שעושים רוני והמועצה, אולי נתחיל לשנות שהסיוע שנעשה כאן לא יהיה סיוע רק בהיבט של להגיד, וזו המדינה, לא ארגוני הסיוע, "אה, כן, הינה אנחנו עוזרים, אנחנו עוזרים להרבה אנשים"

אלי כהן:  לתת שמונה שקלים כסיוע של המדינה, בשלב הזה שבו אנחנו נמצאים, זו אפילו לא בדיחה מצחיקה

אלי כהן:  היקף הסיוע חייב להיות משמעותי

ישראל אייכלר: אני חושב שפחות מ-50% אני לא לוקח שותף לעסק כזה

ישראל אייכלר:  בשביל שמונה שקלים הייתי אומר, מוחל טובות, אבל היות שאני לא יכול למחול על טובתם של עניים, אני לא אומר את זה

ישראל אייכלר:  אבל יכול להיות שאנחנו נדרוש בסיכום שלפחות 50% מעלות הסל המדינה תממן כדי להיות שותף בעניין הזה

ישראל אייכלר:  כי ה-50% שהאזרחים נותנים זה הרי תרומות, זה הרי לא - - -     

אלי כהן: פה, ברשותך, יושב הראש, אני רוצה לתקן אותך

אלי כהן:  האזרחים לא נותנים 50%

אלי כהן:  בוא נדבר רגע על המספרים

אלי כהן:      המדינה, השנה, יצא מפה חבר הכנסת כהן שבאמת עשה נס והכניס את הנושא הזה לבסיס תקציב בשנה האחרונה, אבל גם בשנה האחרונה המדינה נותנת בסך הכול השנה הזו, במקרה הכי טוב, 400,000,000 שקלים, עם כל המיזמים, כולל משרד הפנים וכולל אחרים

אלי כהן:  עמותות המזון, שחבריי, חלק יושבים פה ונמצאים פה, מיכל, ו"לקט" ו"לתת" ואחרים, וישי מארגון מזון, ומנדי בוודאי, ייתנו באותה שנה סיוע במזון בהיקף של 2,000,000,000

אלי כהן:  2,000,000,000 לעומת 300,000,000 בפעם הראשונה, אז אנחנו רחוקים מאוד מ-50%

אלי כהן:  האזרחים נותנים הרבה הרבה הרבה יותר מ-50%, ואת הדבר הזה צריך לשנות

אלי כהן:       אני שמח שאנחנו בתחילתו של שינוי, כי בפעם הראשונה יש פה איזושהי לקיחת אחריות

אלי כהן:  אבל לשמחת כולנו כאן, את שלב לקיחת האחריות אחרי מאבקים ארוכים אולי עברנו

אלי כהן:  אבל עכשיו צריך לעבור מהשלב הדקלרטיבי לשלב, כבודו אמר, 50%, אנחנו נקנה 50%, בתור התחלה גם רבע יהיה התחלה טובה מאוד

אלי כהן:  אבל זה הדבר הראשון שצריך להיות על סדר היום, בעיקר, כמו שאמרה מיכל, כשיש כסף שכבר הובטח בהסכמים הקואליציוניים לטובת הדבר הזה, לטובת קמחא, לטובת ארגוני גג, לטובת כל הארגונים שפרסמה יוכי

אלי כהן:       דרך אגב, יוכי, קודם אמרו שאלייך בעיקר באים בטענות

אלי כהן:  אני, בכל פעם, דברים שקשורים בך, אני אומר, היא היחידה, נראה לי, בכל הממשל שמגיעים אליה רק עם ברכות בזכות האישיות המיוחדת, אז לא טענות

אלי כהן:  אפילו אנחנו באים בעיקר בברכות

אלי כהן:  אז עוד הזדמנות להגיד תודה, יוכי

ישראל אייכלר: איזנת את המצב

אלי כהן: עוד דבר אחד

אלי כהן:  אני זוכר ועדה בפניות הציבור, זימנת סמנכ"ל, גם כן, לפני קמחא, סמנכ"ל במשרד הרווחה כדי לדבר על מי האחריות של טיפול בעניים בישראל

אלי כהן:  והוא ענה לך, הסמנכ"ל, ישבתי בפגישה

אלי כהן:  שאלת אותו "מי אחראי לטפל בעניין בישראל?" לא יודע אם כבודו זוכר מה הוא ענה לך

אלי כהן:  הוא ענה לך ככה

אלי כהן:  זאת הייתה התשובה

אלי כהן:  עצרת את הדיון וביקשת שהמנכ"ל יצטרף אלינו

ישראל אייכלר: הוא עוד היה בסדר, כי האחרים אמרו שהם בכלל לא צריכים לתת את הדבר הזה

אלי כהן: אבל האמת היא שגם אנחנו כולנו כעסנו שם בוועדה, אבל הם אמרו אמת

אלי כהן:  האמת היא שגם היום, 2023, אין אף אחד שיודע להגיד מי אחראי לטפל בעניין מעבר לככה

אלי כהן:  ואולי עוד קריאה שצריכה לצאת מפה זה בדיוק החיבור הזה

אלי כהן:  אנחנו צריכים להבין שביטחון תזונתי כפי שהגדיר אותו פרופ' סטריאר, הוא אומר שצריך להיות מזון כל הזמן נגיש וכל הזמן נמצא וכל הזמן נוכח

אלי כהן:  כדי שזה יקרה, צריך שהמשפחות יוכלו לעמוד על הרגליים שלהן בעצמן

אלי כהן:       ולכן מפה הייתי רוצה לצרף קריאה שלכל פעילות של חלוקת מזון, אנחנו נוסיף, כמו במיזם, כמו בדברים אחרים, פעילות שהמטרה שלה לחלץ משפחות מעוני

אלי כהן:  כדי שלא נשב פה בעוד עשר שנים כולם, והמספרים רק ימשיכו לתפוח וימשיכו לגדול, ואז גם אם נעלה את ההשתתפות של סל משמונה שקלים לעשרה שקלים, לא עשינו בזה שום דבר

ישראל אייכלר: תודה רבה, אלי

ישראל אייכלר:  נשאיר קצת לרוני סטריאר להתמודד עם הדברים שאתה אומר

ישראל אייכלר:  אתה תמשיך בעבודת הקודש שלך, והוא ידאג לסיפא של דבריך, לדאוג שאנשים לא יזדקקו לך

אלי כהן: לשמחתנו יש לנו אותו, זה לא טריוויאלי

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  מנדי בלויא מאשל ירושלים

מנחם בלויא: כן, שלום

מנחם בלויא:  כמו שאמרו כאן, באמת מגיע תודה רבה רבה לשרים שדחפו את כל הנושא של ביטחון תזונתי

מנחם בלויא:  כאחד שעוסק בזה כמעט 30 שנה פה בארץ, אפשר להגיד שבשנים האחרונות דחפו את זה בצורה רצינית מאוד קדימה

מנחם בלויא:  היה חיים כץ שהיה שר הרווחה, שדחף את זה בצורה רצינית, ומאיר כהן שעשה פשוט מהפכה בתחום

מנחם בלויא:      הגישה שלנו, שמעבר לפסח וראש השנה, ששם באמת יש מקום שכל העמותות יהיו פעילות וכן הלאה, אנחנו חושבים שבמהלך השנה זו אחריות של המדינה בדיוק כמו האחריות שלה לחינוך, לביטחון ולכל דבר אחר, יש לה אחריות מלאה לביטחון תזונתי

מנחם בלויא:  אין שום היגיון בזה שעמותות צריכות לעשות את העבודה של המדינה

מנחם בלויא:  זו העמדה שלנו, וככה אנחנו חושבים

מנחם בלויא:      נכון להיום, לשנה הזאת, אנחנו מדברים על תקציב בחצי 2022 עד חצי 2023, יש תקציב משותף של בערך 160,000,000 שקל למיזם הלאומי, מתוכם המדינה מביאה 95,000,000 שקל, הרשויות המקומיות 15,000,000, ואת היתרה אנחנו מגייסים, 40,000,000

מנחם בלויא:       מה שקורה, שאנחנו בעצם בתקציב הזה, בגלל עודפי תקציב, הצלחנו להגדיל את כמות המשפחות

ישראל אייכלר: יש לי שאלה, שאני לא אמור לשאול אפילו

ישראל אייכלר:  התורמים הם מהארץ או מחו"ל? רוב התורמים

מנחם בלויא: בעיקר מחו"ל

מנחם בלויא:  יש גם מהארץ, אבל בעיקר מחו"ל

ישראל אייכלר: למה אני שואל? כי בארצות הברית יש מנהג שחברות מרוויחות חייבות להפריש 20% לצדקות

ישראל אייכלר:  פה בארץ אין חוק כזה

ישראל אייכלר:  אולי הגיע הזמן שחברות שמרוויחות מהציבור יתחילו לתרום לציבור מהרווחים שלהן

מנחם בלויא: החוק לא יעזור כל כך

מנחם בלויא:  זה יותר תרבות

מנחם בלויא:  נראה לי שבארצות הברית יש תרבות של צדקה

ישראל אייכלר: מפעל בארצות הברית שלא נותן צ'ריטי, אף אחד לא קונה אצלו

מנחם בלויא: זה נכון

מנחם בלויא:  כאן לצערנו עדיין אנשים מרגישים קצת פראיירים אם הם נותנים צדקה

מנחם בלויא:      160,000,000

מנחם בלויא:  עכשיו, מה שיוכי והחבר'ה עשו זה בעצם בעודפי תקציב

מנחם בלויא:  התקציב בעצם היה אמור להיות ל-26,000 משפחות, אבל מכיוון שאנחנו התחלנו ולקח כמה חודשים עד שהגענו למספרים, בעצם נשארו סוג של עודפי תקציב

מנחם בלויא:  אנחנו כרגע הגדלנו את זה ל-34,000 משפחות

מנחם בלויא:  אבל אם אנחנו מדברים על שנת תקציב מלאה, התקציב של המדינה צריך לגדול, החלק של המדינה, מ-94,000,000 ל-120,000,000

מנחם בלויא:       אני מקווה מאוד שנצליח לעשות את זה, אני יודע ששר הרווחה הגיש את הבקשה הזאת לאוצר, אנחנו גם עובדים מול האוצר, מקווה מאוד שנצליח

מנחם בלויא:  אבל בכל מקרה, הרעיון הוא באמת להגיע למצב שבחודשי השוטף, כמו שדיברנו, שזה יהיה תקציב של המדינה ואחריות של המדינה

מנחם בלויא:  וגם החלק שלנו, יש לציין, הוא הולך וקטן

מנחם בלויא:  זאת אומרת, אם אנחנו מדברים בתקופה של חיים כץ, אנחנו עשינו מאצ'ינג עם המדינה והרשויות, עשינו חצי-חצי

מנחם בלויא:  עכשיו ירדנו בעצם לשליש בערך

ישראל אייכלר: נצטרך להחזיר את חיים כץ

ישראל אייכלר:  צריך את העוצמה שלו

ישראל אייכלר:      אבל אני לא חושב שזה צודק להוריד ממה שהיה

מנחם בלויא: כן, היא דיברה על 500 שקל שזה מעט

מנחם בלויא:  בסך הכול סיוע של מזון של 500 שקל זה המון, המון בתחום המזון, הסיוע הרגיל או הסיוע הממוצע וכן הלאה

מנחם בלויא:  אם אנחנו מדברים על שנה שלמה, זה בעצם סיוע של 6,000 שקל, שהוא בעל משמעות מאוד מאוד גדולה למשפחות שאנחנו מדברים עליהן

מנחם בלויא:       היה בזמנו רעיון, לפני כמה שנים, במחקר שמירי עשתה, לעשות משהו דיפרנציאלי

מנחם בלויא:  למשפחות גדולות יותר לעשות יותר, ולפחות

מנחם בלויא:  אבל אני חושב שגם הרעיון שחיים כץ באמת אז אמר, בוא נכניס דבר ראשון את כל המשפחות פנימה, ואחרי שנכניס את המשפחות נטפל בכמה תקבל כל משפחה, ואני חושב שהכיוון הזה נכון

מנחם בלויא:       והכי חשוב, ובזה אני מסיים, הוא הבעת האמון של הרשויות המקומיות

מנחם בלויא:  יש לציין שהרשויות המקומיות משתתפות בדבר הזה, בכסף שלהן, זה לא סתם

מנחם בלויא:  וכעת הפריצה הייתה עם מאיר כהן, שמתוכנית פיילוט של 40 רשויות מקומיות הגענו ל-240 רשויות מקומיות

מנחם בלויא:  אני חושב שחוץ מארבע או חמש רשויות מקומיות, כל הרשויות המקומיות חתמו איתנו הסכמים

מנחם בלויא:  כולן חלק מהפרויקט

מנחם בלויא:  כולם כעת מבינים, אם לפני 12 שנים כשפנינו ודיברנו עם רשויות, אמרו אנחנו לא סעד, אנחנו לא מעוניינים להתעסק במזון

מנחם בלויא:  היום הפוך, נראה לי שיוכי עשתה איזה שמונה סבבים כדי לפנות לרשויות, מי צריך עוד או לבדוק

ישראל אייכלר: 240 רשויות מתוך כמה?     

מנחם בלויא: 239 רשויות מקומיות, כמעט כל הרשויות

ישראל אייכלר: נצטרך לשמוע, לא עכשיו, איזה רשויות עדיין לא הצטרפו ולדון בהן

יוכי אילוז: סביון, כאלה

ישראל אייכלר: סביון לא נותנת? אה, אין להם עניים

ישראל אייכלר:  מחסור בעניים, זה כבר עוני

ישראל אייכלר:  אז תודה רבה, מנדי בלויא

ישראל אייכלר:  עכשיו נלך לפי סדר חברי הכנסת

ישראל אייכלר:  משרד הבריאות רוצה להגיד משהו?     

רונית אנדוולט: קודם כול, תודה לכל העוסקים במלאכה, עושים כאן עבודה באמת יוצאת דופן

רונית אנדוולט:  אבל צריך לזכור גם שגם המזון שחברות המזון תורמות הרבה פעמים הוא מזון שאינו תורם לבריאות

רונית אנדוולט:  כי המייצרים בעודף מזונות שהם זולים לייצור וכו', וצריך שהתרומות האלה שתורמות חברות המזון יהיה מזון בריא

רונית אנדוולט:      דבר נוסף, צריך לזכור שביטחון תזונתי זה לא רק חלוקת מזון למשפחות, זה גם הרבה עבודה שנעשית במשרד החינוך ובמשרדים אחרים

רונית אנדוולט:  אז גם הנושא של הדרכה תזונתית הוא קריטי, באמת, איך אנחנו מנצלים טוב יותר את תלושי המזון, שיהיו למזון בריא, שהתלושים יהיו בעבור מזון בריא ולא בעבור מזון שמזיק לבריאות

רונית אנדוולט:  כי האנשים שמקבלים חבילות מזון, שחיים בעוני, הרבה פעמים יש להם הרבה יותר תחלואה כרונית מאשר לאחרים

רונית אנדוולט:  שזה התפקיד שלנו באחריות הלאומית שאנחנו דוגלים בה

רונית אנדוולט:       אנחנו רוצים במיזם של אלף הימים הראשונים, חלוקת התמ"ל לשלב גם הדרכה תזונתית של דיאטניות מטיפות חלב, כי אנחנו מאמינים שזה מאוד חשוב

רונית אנדוולט:  שהתנאים של האכילה יהיו תנאים טובים

רונית אנדוולט:  זאת אומרת, גם ילדים בבתי ספר יאכלו בחדר אוכל, ולא בכיתות עצמן, כי אז באמת יש הרבה זריקת מזון, שזה חלק מהקושי היום, של הבחירה של המזון שאוכלים, ושכל מי שנמצא בחוסר ביטחון תזונתי יהיה זכאי לקבל את זה

רונית אנדוולט:       ולכן צריך לעשות סקר לאומי שנתי של מצב הביטחון התזונתי של האוכלוסייה, כדי באמת לאתר את כל מי שנמצא בחוסר ביטחון תזונתי

רונית אנדוולט:  מדינה מתקדמת כמו שלנו יכולה להרשות לעצמה לאתר את כל מי שנמצא בחוסר ביטחון תזונתי, ולדאוג לכולם לבחירת מזון הוגנת ובריאה

ישראל אייכלר: אני אשמח מאוד, מתי משרד הבריאות יבוא לספר לנו על הדברים האלה שצריך

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, שזה שמשרד הבריאות בא ואומר שצריך לאכול מזון בריא בשמונת השקלים שהרווחה נותנת זה טוב מאוד, זה חשוב מאוד, זה התפקיד שלכם

ישראל אייכלר:  אבל לעשות את הסקר ואת הדברים האלה, אני רוצה לקבל את זה

רונית אנדוולט: אנחנו נשמח לסייע בזה בכל דרך אפשרית, כי אנחנו מאמינים שזה מאוד חשוב

רונית אנדוולט:  משרד הבריאות, דרך אגב, עושה את סקרי מב"ת, ובכל הסקרים בודקים גם את מצב הביטחון התזונתי של האוכלוסייה, מעבר למה שעושה עבודה מאוד יפה הביטוח הלאומי

רונית אנדוולט:  אבל אנחנו חושבים שצריך לעשות את זה על בסיס שנתי

ישראל אייכלר: נשמח לקבל את התוצאות

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  אנחנו עוברים לחברי הכנסת, הראשון יונתן מישרקי

יונתן מישרקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

יונתן מישרקי:  אני מברך אותך על קיום הדיון הזה, לאחר הדוח של המועצה הלאומית לביטחון תזונתי

יונתן מישרקי:       אדוני היושב-ראש, הדוח של המועצה הוא לא כל כך רחוק מהדוח של ביטוח לאומי

יונתן מישרקי:  הדוח של ביטוח לאומי דיבר על 522,000 משפחות, כאשר מתוכן אולי חצי, קצת יותר מחצי מהמשפחות הן משפחות שיש להן קושי משמעותי לא רגיל

יונתן מישרקי:      עכשיו, המשמעות של הדבר הזה, שמשפחה שקמה בבוקר וצריכה לשלוח ילד ולא יודעת מה היא מאכילה אותו, הולכת לישון בלילה בלי לדעת מה בבוקר נותנים לילד לאכול בבית הספר, זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת, לא במדינה מתוקנת

יונתן מישרקי:      עכשיו, שמענו הרבה מאוד ביקורות, בפרט בתקופה שהשר דרעי במשרד הפנים נתן את התקציב לכרטיסי המזון, בשיתוף פעולה עם העמותות הגדולות שיושבות פה, פתחון לב ואשל, שעשו עבודה יוצאת מן הכלל

יונתן מישרקי:  דיברו הרבה על דגים וחכות

יונתן מישרקי:  ובאו בביקורת ואמרו, מה אתה נותן לאותם אנשים דגים? תן להם חכות, שיצאו מהמעגל הזה

ישראל אייכלר: זאת גישה חצופה מאוד

ישראל אייכלר:  אנשים שחוסמים את כל המשרות, את כל התפקידים, את כל הפרנסות ומתחלקים, חבר מביא חבר, הם הולכים להטיף לאנשים שלא הצליחו להיכנס להתפרס, לתת להם חכות

יונתן מישרקי: לצערי, הם גם לא מודעים לקושי הזה, כי הם אף פעם לא הלכו לישון בידיעה שבבוקר אין להם מה לתת לילד לאכול

ישראל אייכלר: רצית לציין שעכשיו יש הסכם של מיליארד שקל לכרטיסי מזון

יונתן מישרקי: צריך לדעת שזו בשורה אמיתית שנותנת מענה גדול מאוד לאותן משפחות שזקוקות

יונתן מישרקי:  דרך אגב, שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות, זה אחד הנושאים שעלו פה, צריך לדעת שהתבחינים שהיו לכרטיסי המזון היו על בסיס הכנסה לפי הנחות בארנונה, שזה, אגב, הרשות המקומות יועדת יותר טוב מכל משרד ממשלתי אחר

יונתן מישרקי:  אבל אני שם את זה כרגע בצד

ישראל אייכלר: אני בונה על זה, כי אם יוכי ומשרד הרווחה יקבלו אופציה של מיליארד שקלים לכרטיסי מזון - - -     

יונתן מישרקי: התקציב הזה לא עבר דרך משרד הרווחה, הוא עבר דרך משרד הפנים

ישראל אייכלר: לא משנה לי מי שיחלק את זה, אבל עצם העובדה שיגיעו מיליארד שקלים למשפחות האלה, זה כבר ירים את הביטחון התזונתי שלהם

יונתן מישרקי: נכון

יונתן מישרקי:  דיברת על דוח אלאלוף

יונתן מישרקי:  הרשות הלאומית למלחמה בעוני שעברה בקריאה תרומית, בעזרת השם תבוא כאן לוועדה לאישור, בעזרת השם אמורה לתת מענה לנושא של תכנון כלכלי, דיברו פה ממשרד הבריאות גם על אוכל בריא

יונתן מישרקי:  כל הדברים האלה אמורים בסופו של דבר לתת מענה ולבנות לאותה משפחה, מלבד הדגים שנותנים לה, גם חכה, לבנות לה תהליך ומסלול איך היא מרימה את עצמה, אבל קודם כול, בבסיס לתת לה את המענה המיידי כדי שהילד שהולך לישון בלילה ידע איך הוא קם בבוקר ועם מה הוא הולך, ולא מתבייש שיש לו מסיבת פורים והוא צריך להגיע כמו, אני לא רוצה לנסות זה

יונתן מישרקי:  או לא להגיע, נכון, במקרים עצובים אחרים

יונתן מישרקי:  הילד ילך לישון בלילה כמו שצריך, ויקום בבוקר כשההורים שלו יודעים שיש להם תוכנית כלכלית איך הם מרימים את עצמם מאותו מקום קדימה

יונתן מישרקי:       אז אני באמת אודה לך, אדוני היושב-ראש, אם נקיים בהקדם את הדיונים, ונתחיל להריץ את הנושא של הרשות הלאומית למלחמה בעוני

ישראל אייכלר: כבר יש לנו תאריך לפתוח בדיונים

ישראל אייכלר:  תודה רבה

יונתן מישרקי: זה לא קשור לש"ס, זה משרד הרווחה, תהיה רשות מסודרת, עם המועצה, שייתן מענה

ישראל אייכלר: חבר הכנסת משריקי, אנחנו נעשה דיון כבר ב-20 במרץ

ישראל אייכלר:  אני מודה לך על זה, תודה רבה

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת דבי ביטון

דבורה ביטון: כבוד היושב-ראש, קודם כול, באמת חשוב מאוד הדיון הזה

דבורה ביטון:  2023, ילדים רעבים, זאת קצת תעודת עוני, עוני לנו

דבורה ביטון:  ואמרו פה באמת דברי טעם

דבורה ביטון:  ואני חושבת שבעצם מה שהיום המחיש לי, ידעתי שאני באה לוועדה, אני לא יודעת אם זה מר אלי כהן דיבר, אבל אני שמעתי רעיון של פתחון פה, שאפילו משלוח מנות, שמעתי אימהות שלא מסוגלות היום

דבורה ביטון:  אימא שאומרת, יש לי שלושה ילדים, אני לא יודעת איך לקחת משלוח מנות, כי בבתי הספר, אתה יודע, צריך להגיע

דבורה ביטון:  וזה צבט לי את הלב, אדוני, בצורה שאני כבר לא מדברת על לחם וכו'

דבורה ביטון:  אפילו האקט הקטן הזה, להסתכל על הילד הזה שלא מסוגל להביא את המנה

ישראל אייכלר: כשכל הילדים חוגגים סביבו

דבורה ביטון: כן, בדיוק

דבורה ביטון:  אדוני, אני ארצה בהמשך לדבריו של חבר הכנסת משריקי, אין ספק שצריך שיהיו סדנאות והדרכות איך יוצאים ממעגל העוני

דבורה ביטון:  כי בסוף, כשאתה נותן, זה סבבה

דבורה ביטון:  אנחנו נותנים פלסטר, ובאמת הפלסטר הוא זעום

דבורה ביטון:  בסוף, מה זה 350 או 400 או 500, וגם אם ניתן 1,000, יוקר המחיה היום ממריא, וזה באמת בגדול, כלום כסף

דבורה ביטון:      אבל ברגע שאתה מתחיל לחנך, כולל עבודה וכו'

ישראל אייכלר: לא רק לחנך, צריך לתת מקומות עבודה

דבורה ביטון: בדיוק, מקומות עבודה

דבורה ביטון:  לא, אבל לחנך זה בעצם לדעת איך לצאת

דבורה ביטון:  לא ברמה של חינוך, אדוני, אלא פשוט שאתה נותן להם את הכלים לצאת מהמעגל הזה, שזה חשוב

ישראל אייכלר: הרמב"ם אומר שיש 12 דרגות בצדקה

ישראל אייכלר:  הדרגה העליונה ביותר היא להקין לאדם עסק שהוא יוכל להתפרנס ממנו

ישראל אייכלר:  כל אלה שמדברים על זה שצריך לתת להם חכות, אני מצפה מהם שייתנו להם מקומות עבודה ותעסוקה, ולא שכר עבדים

חוה אתי עטייה: הכשרות מקצועיות

דבורה ביטון: כן, אבל אדוני, הרבה פעמים לצערנו, אתה יודע, חלק מהמעגל הזה, כאחת שהייתה עורכת דין וייצגה משפחות כאלה, הרבה פעמים זה מגיע מאימהות חד-הוריות, גרושות, נשים שהגיעו באמת בגלל מצבים אחרים, שלא תמיד אתה יכול לתת להן את העבודה המתאימה, לצערנו, כי הם צריכים לטפל בילדים, הם צריכים להוציא מהגנים

דבורה ביטון:  צריך לחשוב על איזשהו מתווה או התאמה

דבורה ביטון:       בלי קשר, אדוני, אני רק רוצה התייחסות לנושא של משרד הבריאות

דבורה ביטון:  כמי שהייתה 12 שנים אחות בברזילי, בהחלט הנושא הרפואי הוא חשוב

דבורה ביטון:  אבל בסוף, אני אומרת שאנחנו לא יכולים, כשאנחנו נותנים איזה שובר, להתחיל להכתיב להורים לאן הכסף הזה הולך

דבורה ביטון:  ואם בא לה איזה חטיף של ביסלי, שאנחנו יודעים שזה לא הדבר הכי טוב בעולם, אני חושבת שאסור לנו להתערב בזה

דבורה ביטון:  אפשר באותה נשימה של השובר לשים איזה דף בריאות

דבורה ביטון:  אבל בטח ובטח לא להכתיב להם לצרכים שהם חושבים שזה נכון להם

אלמוג כהן: אבל כן צריך לפקח, כי יש כאלה מקרים של ביצה ותרנגולת

דבורה ביטון: כן, אבל אתה לא יכול לשלוט להם

דבורה ביטון:  אתה יכול לקנות חטיף לבן שלך, והיא, הפינוק שלה זה חטיף

ישראל אייכלר: אני חושב שאת צודקת מאוד

ישראל אייכלר:  זה מה שהתכוונתי, שהמדינה נותנת שמונה שקלים לסל מזון, היא לא יכולה להגיד - - -     

דבורה ביטון: אבל אם אתה נותן 350, אתה לא יכול להגיד, זה תואם רק לבשר

דבורה ביטון:  ואם בא לך איזה ממתק לילד, עזוב, יש לנו - - -     

ישראל אייכלר: בהחלט

ישראל אייכלר:  את צודקת במאה אחוז

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  אלמוג, אחרי חברת הכנסת עטייה אתה תדבר

חוה אתי עטייה: אדוני היושב-ראש, תודה רבה על הדיון החשוב

חוה אתי עטייה:  לפני שאני אפתח את דבריי, אני רוצה להגיד שוב תודה ליוכי

חוה אתי עטייה:  פעמיים בשנה אני מציקה לה

חוה אתי עטייה:  בראש השנה ובפסח יש לי רשימה ענקית של אנשים שדורשים שוברי מזון

חוה אתי עטייה:  אני מתביישת, לא יודעת למי לתת

חוה אתי עטייה:  הרשימה כל כך ארוכה, והיא מגבילה אותי, ואני מבינה אותה

חוה אתי עטייה:      אז כמו שהרבה קנייבסקי, זכרו לברכה, אמר: גם אם אני לא אהיה פה, גם כשאני אלך לעולמי, תדאגו לעניים

חוה אתי עטייה:  בדיוק קראתי את הכתבה הזאת, וגם תורת ז'בוטינסקי, חמשת המ"מים

חוה אתי עטייה:       אני אומרת שצריך לתת סמכויות רבות למועצה, שתהיה מועצה עם שיניים

חוה אתי עטייה:  יש שם הרבה נציגים מכל המשרדים הממשלתיים, דיור, כלכלה, שיכון

חוה אתי עטייה:       ומה זה עוני, מה זה אי ביטחון תזונתי? עוני זה לא רק מחסור במזון

חוה אתי עטייה:  עוני זה דיור, זה בריאות, מחסור בתרופות, תעסוקה, הכשרות מקצועיות

חוה אתי עטייה:  יש לטפל בשורש הבעיה ולחלץ את האנשים מהעוני

חוה אתי עטייה:  יש להעלות את התקציב לעמותות, זה לעג לרש

חוה אתי עטייה:  וגם להכפיל את המיזם מ-35,000 משפחות ל-70,000

חוה אתי עטייה:       ואני רוצה לתת לך דוגמה, אדוני היושב-ראש, שאתה מוביל את הוועדה הזאת, ויש לך כוח בלתי מוגבל

חוה אתי עטייה:  במסגרת חוק ההסדרים, התקציבים, לפני שנה אנחנו חילצנו את האזרחים הוותיקים, והעלינו אותם אל מעל קו העוני

חוה אתי עטייה:  זה היה מדובר ב-700,000 אזרחים ותיקים שהיו מתחת לקו העוני, הגדלנו את הקצבה שלהם והצמדנו אותם ל-70% משכר המינימום

חוה אתי עטייה:  ויושבת ראש הוועדה הקודמת, אני גם אחמיא לה, היא גם לקחה את הסמכות של הוועדה כאן ונתנה דמי אבטלה לאלה שנמצאים בהכשרות מקצועיות

חוה אתי עטייה:      ואנחנו מצפים, כל חברי הוועדה, שתיקח את הסמכות

חוה אתי עטייה:  ועכשיו מגיע חוק ההסדרים וחוק התקציב, ואני חושבת שאתה יכול לעשות הרבה חקיקה ולחלץ את האנשים אל מעל קו העוני

חוה אתי עטייה:  תודה רבה

ישראל אייכלר: אני כבר אומר לחברי הוועדה, מי שיש לו איזה רעיון שיכול לעשות משהו, אנחנו לשירותו

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, לא רק יושב ראש יכול, כל חבר ועדה יכול

חוה אתי עטייה: ואיך שאמרו, לא לתת, זה לא טוב שנותנים דגים, הכול טוב ויפה

חוה אתי עטייה:  פסח קרב, אבל אחרי פסח, לקראת הקריאה הראשונה צריך לעשות כל מיני מהלכים, תיקוני חקיקה, לחלץ אותם מקו העוני

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  חבר הכנסת אלמוג כהן, בבקשה

אלמוג כהן: אדוני היושב-ראש, מכובדיי כולם

אלמוג כהן:  הנושא הזה הוא קודם כול בנפשי

אלמוג כהן:  אני באתי מאופקים

אלמוג כהן:  באופקים, תלמיד שיש לידך בשולחן, אין לו מה לאכול לפעמים

אלמוג כהן:  ואני חושב שאנחנו כמדינה, ובייחוד אתה, אדוני היושב-ראש, בסוף מכיר את המצוקות הללו

אלמוג כהן:  יש ויכוח מאוד נפוץ וחשוב, דגים או חכות? אני בא ואומר דבר פשוט

אלמוג כהן:  ילד רעב – ערבי או יהודי, דרוזי או צ'רקסי, זה לא רלוונטי – הוא יהיה ילד רעב לפני שהוא יהיה הכול

אלמוג כהן:  הוא לא יוכל ללמוד, הוא לא יוכל להקשיב

אלמוג כהן:  הוא ילך בקלות למקומות שהכסף בהם הוא קל והמחיר הוא יקר

אלמוג כהן:  ובהכרח הדגים הללו הם חשובים, מפני שגם אם הצלחנו להוציא ילד אחד ביום אחד ולגרום לו לחשוב בקיבה מלאה, אז קנינו את עולמנו

אלמוג כהן:       אני חושב, אדוני היושב-ראש, שיש שלושה מרכיבים שינצחו את המאבק הזה: עמותות פרטיות, שבאמת מתהלכים בינינו מלאכים, אין לי מילה אחרת

אלמוג כהן:  אלה פשוט אנשים שחיים למען האחר

אלמוג כהן:  המרכיב השני הוא הרשויות המקומיות

אלמוג כהן:  בסוף, החוכמה נמצאת אצלן

אלמוג כהן:  רשויות הרווחה כיום ברשויות המקומיות יודעות לסמן משפחות

אלמוג כהן:  העובדות הסוציאליות ואנשי האגפים עובדים צמוד צמוד אליהן, ואני חושב שהחוכמה בהכרח נמצאת אצלם

אלמוג כהן:  המרכיב השלישי הוא משרדי הממשלה, שבאמת עושים עבודה חשובה ועבודת קודש, אבל יש איזושהי תחושה, ואני בא לדבר בשם אנשי הפריפריה, יש לעיתים תחושה של נתק שהיא לא מוצדקת, אבל המרחק הגיאוגרפי הוא גם בהכרח יוצר את הדבר הזה

אלמוג כהן:       ומרגע שאדוני היושב-ראש ידע להקים איזושהי מנהלת שתתכלל את שלושת המרכיבים הללו, אני חושב שאנחנו נצליח לגרום להרבה יותר ילדים להיות שבעים

אלמוג כהן:  כי ילד רעב זה בהכרח ילד שהסיכוי שלו להצליח הוא הרבה יותר נמוך

אלמוג כהן:       ואני אומר לך את זה, אדוני, מחוויה אישית

אלמוג כהן:  היה לידי בשולחן ילד שכשאימא שלי הכינה לי פרוסה בבוקר, היא הכינה גם לו, במשך שנים רבות

אלמוג כהן:  ובשבועיים שאימי לא יכלה להכין, בגלל סיבות אישיות, הוא הלך לרחוב, והיום הוא ברחוב

אלמוג כהן:  הוא עדיין ברחוב

אלמוג כהן:  ואני חושב, אדוני, שיש לך כרגע באמת פריבילגיה אדירה להציל חיים ולהציל עתיד של ילדים

ישראל אייכלר: אני מאוד מקווה ש - - - הראשון שדיבר עליו משריקי, החוק הזה להקמת רשות לטיפול בעוני, במסגרת הזאת נוכל להכניס את הרעיונות שלך, אם יש לך, אנחנו מאוד נשמח שתבוא ותעלה את זה, ואולי תגיש אפילו בכתב הצעות שנוכל לשלב בחוק

ישראל אייכלר:  איך נקרא החוק? לטיפול בעוני או למיגור העוני? מלחמה, מיגור, השמדה

ישראל אייכלר:  אני הייתי רוצה טיפול בעוני, יותר יפה

ישראל אייכלר:  אולי נציע להחליף את השם, הרשות לטיפול בעוני

ישראל אייכלר:  כי מיגור, השמדה, מלחמה, יש לנו למלשינים - - - לא בטיפול באנשים

קריאה: אלה נושאים רגישים שאתה חייב להילחם בהם

ישראל אייכלר: יכול להיות, אני לא יחצן ולא משרד פרסום להגיד איך צריך לקרוא לזה

ישראל אייכלר:  יכול להיות שמשרד פרסום אמר, אם לא תקרא לזה מלחמה, לא יהיה כלום

אלי כהן: זה גם מאבק

אלי כהן:  זה למאבק בעוני

ישראל אייכלר: מאבק, גם יכול להיות

ישראל אייכלר:  אבל לא, למי נאבקים? טוב, יוסף פיוטרקובסקי, עמותת "להחזיקם ולהחיותם"

ישראל אייכלר:  מה זה?      

יוסף פיוטרקובסקי: שלום, בוקר טוב לחברי הוועדה

יוסף פיוטרקובסקי:  שמי יוסף פיוטרקובסקי, כמו שיושב הראש הזכיר, מעמותת "להחזיקם ולהחיותם"

יוסף פיוטרקובסקי:  אנחנו מחזיקים פרויקט מדהים ביופיו ועצום בכאבו, בשם "מזון ומחיה", במסגרתו אנחנו מחלקים כרטיסי מזון בצורה המכובדת והעילאית ביותר, שזה אומר כרטיסים נטענים שמחולקים למשפחות לפי קריטריונים

יוסף פיוטרקובסקי:      אנחנו מנצחים את שתי הבעיות שהוזכרו כאן קודם לגבי הן השימוש שעושים בכסף רק לדברים טובים והן לגבי חוסר הזמינות של האנשים לקבל את התמיכות, באמצעות זה שיש לנו, אני אגיד את זה בצורה יפה, 150–200 מלשינונים מפוזרים בכל הארץ, בכל הקהילות המקומיות, השכונתיות וכו', שהם נותנים לנו את המידע על המשפחות שזקוקות לעזרה הזאת, והן מקבלות כרטיסי מזון נטענים שבהם אפשר לרכוש רק מוצרי מזון בסיסיים

יוסף פיוטרקובסקי:  זה לא עובר בקופה לא על סיגריות, לא על אלכוהול, אפילו לא על ממתקים

יוסף פיוטרקובסקי:  זה עובר רק על מוצרי מזון בסיסיים

יוסף פיוטרקובסקי:      עד כאן הפרויקט הוא מאוד יפה

יוסף פיוטרקובסקי:  החלק היותר עצוב שלו הוא שאנחנו מחלקים, כמו שאמרתי, סדר גודל של 150,000,000 שקל בשנה אחת למשפחות במשך כל השנה

יוסף פיוטרקובסקי:  כמובן שבתקופה הקרובה זה עולה

יוסף פיוטרקובסקי:  ההשתתפות של המדינה בתוך ה-150,000,000 שקל, אני לא בקי במספרים, אני איש שטח, אז אני לא יודע להגיד בדיוק איך, זה 2,000,000

יוסף פיוטרקובסקי:  בעיניי, אל תכעסו, אבל זה סכום קרוב לגיחוך

ישראל אייכלר: 2,000,000 מתוך 160,000,000?     

יוסף פיוטרקובסקי: מתוך 150,000,000

יוסף פיוטרקובסקי:  תעשו לבד את החשבון, זה 1%, בעיניי פשוט אין לזה שום היגיון ושום סברה

ישראל אייכלר: מה שאתה אומר זה בעצם תלושי המזון שדיברתי עליהם, מ-2004

יוסף פיוטרקובסקי: נכון, וזה מחולק במסגרות פילנתרופיות, זאת אומרת, זה עובד נטו מכסף שפשוט מגויס

יוסף פיוטרקובסקי:  ברגע הזה שאנחנו מדברים, כבר שבועיים, שלושה, יש לנו שלושה, ארבעה, חמישה אנשים שיושבים בחוץ לארץ והולכים לאנשים בחוץ לארץ ומבקשים מהם כסף בשביל משפחות פה, כדי שיהיה לחלוקה של קמחא דפסחא שמתרגשת ובאה עלינו, בשביל הפרויקט הזה ועוד

ישראל אייכלר: אתם מחלקים סלי מזון? כרטיסי הטענה

יוסף פיוטרקובסקי: כרטיסים נטענים, שבהם בן-אדם הולך למכולת, קונה, כמו שהוא מעביר את כרטיס האשראי, הוא מעביר כרטיס כזה, ורוכש מוצרים, רק מוצרים, כמו שאמרתי, שעומדים בקריטריונים

ישראל אייכלר: זה תוספת על התלושים?     

יוסף פיוטרקובסקי: זה בלי שום קשר לפרויקט של המדינה

יוסף פיוטרקובסקי:  זה פרויקט פילנתרופי כולו, מההתחלה עד הסוף בנוי על תרומות

יוסף פיוטרקובסקי:  יש לזה את ההשתתפות של המדינה שהזכרתי קודם, אבל מעבר לזה אין שום דבר

יוסף פיוטרקובסקי:  אנחנו מצליחים לגעת בהמון המון משפחות שאין שום דרך לגעת בהן, בין היתר בזכות העובדה שאנחנו באמת לא תלויים במידע משום גוף ממשלתי, אנחנו מתעסקים עם הרבה משפחות שלא תמיד משתפות פעולה ולא תמיד פותחות את הלב ואת החדרים של הבית שלהן לספר מה קורה

יוסף פיוטרקובסקי:       אנחנו מחזיקים, בזכות זה שיש לנו, כמו שהזכרתי קודם, אנשים בכל קהילה, בכל שכונה, שמדליפים לנו את המידע מי צריך ומטפלים בכל הבירוקרטיה

יוסף פיוטרקובסקי:  יש אנשים שלא מסוגלים אפילו למלא את הטופס

יוסף פיוטרקובסקי:  יש אנשים שממלאים בשבילם את הטפסים

יוסף פיוטרקובסקי:  אני לא רוצה להיכנס לקריטריונים, אני לא שם

יוסף פיוטרקובסקי:  אני בא מהשטח

יוסף פיוטרקובסקי:      אני רק רוצה לספר, אני פעם אחת הייתי במשרד

יוסף פיוטרקובסקי:  לפעמים נמצאים ולא כל כך מבינים

יוסף פיוטרקובסקי:  אני הייתי יום אחד במשרד, התקשרה אישה, אם חד-הורית מבית שמש, אימא לשישה ילדים, ואמרה שהכרטיס שלה לא עובר בשל ליקוי טכני

יוסף פיוטרקובסקי:  אמרו לה שהבן-אדם שאחראי על הטכני נמצא בחוץ לארץ בחתונה של אח, יחזור בעוד שלושה ימים

יוסף פיוטרקובסקי:  אז היא אמרה, אוקיי, בסדר

יוסף פיוטרקובסקי:  אחרי שנייה היא התקשרה בחזרה, שאלה, רק מאיפה יהיה לי סנדוויץ' למחר עד שההוא חוזר מחוץ לארץ? בדיוק הייתי שם ליד הטלפון, זה לא בדיוק התפקיד שלי

יוסף פיוטרקובסקי:  אמרתי להם, חייבים לפתור פה את הבעיה, חייבים לדאוג שיהיה לאישה הזאת מאיפה להביא סנדוויץ'

יוסף פיוטרקובסקי:  צריך למצוא לה איזה כרטיס של מישהו אחר בבית שמש שעובר, לתת לו איזה משהו, כי אנחנו עובדים במסגרת מאוד מסודרת, אנחנו לא יכולים לחלק כסף בהעברה בנקאית

יוסף פיוטרקובסקי:  אנחנו צריכים לדאוג שלבן-אדם יהיה כרטיס, ואם הכרטיס לא עובר טכני, המשמעות היא שיש שישה ילדים שהולכים לבית הספר בלי סנדוויץ' בתיק

יוסף פיוטרקובסקי:      בזה אנחנו מתעסקים יום-יום, ברוך השם, בסיעתא דשמיא, עם אלפי משפחות

יוסף פיוטרקובסקי:  מחזיקים, כמו שאמרתי, הרבה אנשים

יוסף פיוטרקובסקי:  אני מזמין את חברי הוועדה לקראת פסח, לבוא, לא רק לראות, אני הייתי מציע לכם אפילו לבוא ולענות במוקד הטלפוני של הקשיים הטכניים, לשמוע את הסיפורים מאחורי הקלעים, לראות איך המשרד עובד, איך מטפלים בכל כך הרבה משפחות כל יום עם בעיות, דואגים להן שיהיה להן כרטיסי מזון לקמחא דפסחא

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני רוצה לפנות למשרד החקלאות, כי יש הרבה, תמיד ברקע כשמדברים על עוני ועל מחסור, אני זוכר שכל השנים יש לי סיוט מהעניין הזה שמשמידים הרבה פירות וירקות כדי לשמור על המחירים

ישראל אייכלר:  ואני תמיד חושב שאילו היו מחלקים את זה לאנשים שאין להם, וממילא לא יעשירו את החקלאים, אולי זה פתרון טוב יותר מלהשמיד

ישראל אייכלר:       אני מתנצל שאני מתמקד במילה הזאת, אבל את משוחררת להגיד את כל האסטרטגיה של משרד החקלאות בעניין הזה

ציפי פרידקין: שמי ציפי פרידקין

ציפי פרידקין:  השמדות של תוצרת חקלאית טרייה אסורות

ציפי פרידקין:  יש צו של השר שמגדיר בדיוק את האיסור, והשר לא מאשר השמדה, אלא אם כן מצורף הסבר מפורט שמנמק ומסביר שנוסו כל הדרכים האחרות להעברת התוצרת

ציפי פרידקין:  אז זה אין

ציפי פרידקין:      מגדלים תורמים המון תוצרת באופן ישיר

ציפי פרידקין:  אנחנו ניסינו לפני כמה שנים להתערב בזה ולנסות לשפות מגדלים ולעודד אותם להעביר תוצרת לתרומות, ונותרנו עם כל הכסף בקופה

ציפי פרידקין:  מגדלים מעבירים תוצרת לתרומות, ואין כמעט תוצרת שמושמדת

ציפי פרידקין:  "לקט ישראל" מכיר היטב את הסיפור הזה

ציפי פרידקין:      משרד החקלאות אחראי לכל הנושא של ביטחון מזון ברמה הלאומית, לא ברמה הפרטנית

ציפי פרידקין:  ביטחון מזון זה אומר להמשיך לגדל כאן חקלאות יצרנית, ולאפשר לחקלאים להתחרות בכבוד בכל תוצרת מיובאת

דורית בירן דקלבאום: ברשותך, אני רוצה להגיד כמה מילים בשם האנשים שחיים בשטח

דורית בירן דקלבאום:  אני דורית בירן דקלבאום, אני חברה במועצה לביטחון תזונתי וגם פעילה בפורום למאבק בעוני

דורית בירן דקלבאום:      אני רוצה להתחיל דווקא עם דברים של סמדר

דורית בירן דקלבאום:  אנחנו מפעילים רשת של פעילים שחיים בעוני, ארצית, שפועלת להשפעה על מדיניות כדי להשמיע את הקול

דורית בירן דקלבאום:  בדרך כלל לא שומעים את האנשים

דורית בירן דקלבאום:  ובעקבות הדברים של סמדר אני רוצה להגיד כמה דברים

דורית בירן דקלבאום:  אבל אני אתחיל עם הדברים של סמדר

דורית בירן דקלבאום:      "שמי סמדר, רציתי להיות בדיון, אבל אני לא יכולה לוותר על אף שעה של ניקיון שאני משיגה

דורית בירן דקלבאום:  גם בעלי עובד כפקח שישלמו באוטובוס

דורית בירן דקלבאום:  בלי הירקות וכרטיס המזון של המיזם אנחנו פשוט נאכל פחות

דורית בירן דקלבאום:  גדלתי כילדה לשני ניצולי שואה, וגם אני אף פעם לא משאירה אוכל על הצלחת

דורית בירן דקלבאום:  אני אישה דתייה, אם לשלושה, כולל חייל עם צרכים מיוחדים, שמתנדב וגם סטודנט

דורית בירן דקלבאום:  אני מתנדבת ב'מצילות המזון' כדי שכמה שיותר משפחות יקבלו פירות וירקות שאחרת היו נזרקים

דורית בירן דקלבאום: "     היא מוסיפה ואומרת, "החודש חוגגים פורים

דורית בירן דקלבאום:  עקב קושי כלכלי מתמשך, למרות שאני ובעלי עובדים, לא הצלחנו לשמוח בפורים

דורית בירן דקלבאום:  רציתי לשלוח לשכנות שלי משלוח מנות בפורים, והתביישתי שאין לי יכולת לקנות מצרכים וממתקים לילדים שלי

דורית בירן דקלבאום:  בכל התקופה שהם היו ילדים, כולל סעודת פורים, חגגנו בעמותה שנתנה ארוחות חג וחילקה משלוח מנות לכל ילד

דורית בירן דקלבאום:  הדבקתי חיוך ולקחתי את הילדים כדי שיהיה להם קצת פורים

דורית בירן דקלבאום:  שנאתי את החג הזה

דורית בירן דקלבאום:  הוא מלשין על האין של המזון בבית

דורית בירן דקלבאום:  אין ופל ושוקולד למשלוח מנות היום

דורית בירן דקלבאום:  היום זה פחות קשה, ועדיין זו תחושה קשה שמאות ואולי יותר משפחות בארץ חווים אותה, ופורים הוא לא חג שמח

דורית בירן דקלבאום:  תודה, וסליחה שלא הגעתי כי הייתי חייבת לעבוד

דורית בירן דקלבאום: "     

ישראל אייכלר: אני מודה לך

ישראל אייכלר:  אני רוצה לתת ל"לקט ישראל"

רוית דינמז יחזקאל: כן, רוית דינמז יחזקאל

רוית דינמז יחזקאל:  תודה, כבודו

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו ארגון שבעצם מציל מזון ומאכיל כרבע מיליון אנשים מדי שבוע

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו מצליחים להפוך כל שקל לארבעה שקלים

רוית דינמז יחזקאל:  אז אחרי כל מה שנאמר פה, אחרי שהתמיכה בעמותות תגדל למעל 50%, ואחרי שבאמת המדינה תכניס קצת יותר, לצערי אני אומרת את זה ככה, אולי קצת בבוטות, את היד לכיס, כי זה מה שצריך לקרות, אפשר לעשות עוד הרבה דברים אחרים, שהם לאו דווקא תקציב

רוית דינמז יחזקאל:      שליש מהמזון שמיוצר במדינת ישראל הולך לפח

רוית דינמז יחזקאל:  מחציתו ניתן להציל

אלמוג כהן: ברשותך, גברתי, סליחה שאני קוטע

אלמוג כהן:  אשמח להתייחסות גם בנושא צה"ל

רוית דינמז יחזקאל: בשמחה

רוית דינמז יחזקאל:  צה"ל זה התורם הגדול ביותר שלנו, ואני אשמח להתייחס

אלמוג כהן: תורם? תורם, אמרת?     

רוית דינמז יחזקאל: תורם, בהחלט

חוה אתי עטייה: האם גם בתי מלון יכולים לתרום?     

רוית דינמז יחזקאל: גם בתי מלון תורמים לנו, בוודאי

חוה אתי עטייה: התעשייה האווירית, רשות שדות התעופה

רוית דינמז יחזקאל: בוודאי, תורמים, תורמים

רוית דינמז יחזקאל:  אבל אתם יודעים מה? אתם מביאים אותי אולי לסוף הדברים

רוית דינמז יחזקאל:  אמר פה כבודו שבארצות הברית החברות מחויבות לתרום 20% לצדקה

רוית דינמז יחזקאל:  בישראל, החברות הממשלתיות לא חייבות לתרום

רוית דינמז יחזקאל:  נותרים עודפים של מזון, ואין חובת תרומה

רוית דינמז יחזקאל:  אז זה למשל משהו שלא עולה בהכרח כסף והוא לא מהתקציב של המדינה, אבל אפשר לטפל בו

רוית דינמז יחזקאל:      בצבא יש לנו כמעט 50 בסיסים שתורמים את העודפים

אלמוג כהן: יום-יום?     

רוית דינמז יחזקאל: כן

רוית דינמז יחזקאל:  על בסיס יום-יומי, ממש

אלמוג כהן: ברשותך, סליחה, זה באמת מעניין אותי, אני רואה כמה אוכל נזרק כשאני עושה מילואים וכו'

רוית דינמז יחזקאל: אז אני אסביר

רוית דינמז יחזקאל:  אתה רואה את הדגים ואת הסלטים, שמטעמים של בטיחות מזון אנחנו מנועים לאסוף, אבל החלבון, שהוא באמת מה שבעצם מחפשים אותם נתמכים, התוספות המבושלות והחמימות, אנחנו כן מצליחים להציל

רוית דינמז יחזקאל:  בתנאים מאוד מחמירים, זאת לוגיסטיקה מורכבת ביותר

רוית דינמז יחזקאל:  ואני רוצה להדגיש פה כשאני אומרת, אפס תמיכה מהמדינה

רוית דינמז יחזקאל:  הכול פילנתרופיה, הכול ממומן בפילנתרופיה

רוית דינמז יחזקאל:  אני מדברת על התמיכה ב"לקט ישראל"

רוית דינמז יחזקאל:  "לקט ישראל" לא נתמכת על ידי המדינה

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו חלק מהמיזם בפירות והירקות

מנחם בלויא: אני מדבר על המזון המוצל, מסגרות הזנה

רוית דינמז יחזקאל: מנדי, אתה מרים לי למשפט הבא

רוית דינמז יחזקאל:  אז אחרי שנרים את זה למעל 50% תמיכה, צריך באמת אולי גם להכיר במזון המוצל

רוית דינמז יחזקאל:  היום "לקט ישראל" אינה רשאית לגשת למבחני התמיכה של משרד הרווחה, מאשר שמוכרת שם לוגיסטיקה שרלוונטית למזון שנרכש

רוית דינמז יחזקאל:  לצערי הרב, הסל המומלץ הוא סל של מוצרים שאנחנו לא מחלקים

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו מצילים פירות וירקות ומזון מבושל, ואנחנו גם סבורים ורואים עין בעין עם משרד הבריאות בעניין הזה, שצריך להכיל לפחות או המלצה, כפל תמיכה, אם לא חובה של חלוקה של פירות וירקות לנתמכים

רוית דינמז יחזקאל:  כי לא ייתכן שמדינת ישראל תיתן את אותם שמונה או עשרה שקלים בצד ימין, ותחזיר אותם חזקה בעלויות של נזקים בריאותיים

רוית דינמז יחזקאל:  בסופו של דבר, מה שמכיל הסל פוגע בנתמכים

רוית דינמז יחזקאל:  ולכן צריך פיקוח תוכנו, וצריך שהוא יכיל מוצרים בריאים ופירות וירקות

אלמוג כהן: אדוני היושב-ראש, שאלה אחרונה קטנה, רק כדי שנבין

אלמוג כהן:  אם החברות הממשלתיות כן יוכלו לתרום לכם את המצרכים שאתם צריכים, כמה משפחות זה מתפרש ביום?     

רוית דינמז יחזקאל: אנחנו צריכים לעשות בדיקה

רוית דינמז יחזקאל:  אני לא יודעת לענות לך את הנתון הזה

רוית דינמז יחזקאל:  אבל אני כן יודעת להגיד שאנחנו יודעים להציל כמעט מעוד 40 חברות ממשלתיות, זאת אומרת, עשינו בדיקה, יש עוד 40 חברות ממשלתיות שיכולות לתרום לנו את העודפים

רוית דינמז יחזקאל:  זה יכול להציל מאות אלפי אנשים מרעב על בסיס שבועי

רוית דינמז יחזקאל:  שבועי

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  ארגון "לתת", משפט אחד

ישראל אייכלר:  אולגה

אולגה ברברמן: תודה רבה, כבודו

אולגה ברברמן:  ארגון "לתת" הוא ארגון גג ל-210 עמותות שותפות ב-125 יישובים שמספקות מדי חודש מזון ל-95,000 משפחות, ונגעה פה רוית, גם אנחנו מצילים מזון, בעיקר מחברות יצרניות וקמעונאיות

אולגה ברברמן:      נגעו פה בנתונים ושמענו סיפורים אישיים

אולגה ברברמן:  במסגרת דוח העוני האלטרנטיבי אנחנו שואלים את אותם נתמכים, את אותם אנשים בקצה שמקבלים מזון, ומצאנו ש-47

אולגה ברברמן: 8%, קרוב ל-50% מצמצמים בגודל הארוחות או מדלגים על ארוחות

אולגה ברברמן:  כל זה קורה כמעט מדי חודש

אולגה ברברמן:      עוד נתונים מזעזעים שראינו, ש-47

אולגה ברברמן: 3% מקרב הורים נתמכי הסיוע נאלצים לוותר על תחליפי חלב אם עבור תינוקם, לצמצם או למהול אותם במים

אולגה ברברמן:       קשישים וניצולי שואה שמקבלים השלמת הכנסה מהמדינה, אנחנו מבינים ב-36

אולגה ברברמן: 5% מתוך אלה שנתמכים נמצאים באי-ביטחון תזונתי חמור

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אתה רוצה לסיים? יוסף ויטמן

ישראל אייכלר:  במשפט אחד בבקשה

יוסף שופמן: דבר ראשון, תודה רבה לחבר הכנסת הרב ישראל אייכלר שתמיד מעלה את הנושא

יוסף שופמן:  אני מבקש להזמין אתכם לשטח, את חברי הוועדה

יוסף שופמן:  תראו

יוסף שופמן:  הדברים שנאמרו פה הם ממש על קצה המזלג

יוסף שופמן:  לפני פסח תרדו כולכם לשטח לעמותות המזון

יוסף שופמן:  הייתי מציע שאיגוד העמותות שמתכלל את העמותות יחבר אתכם באמת לשטח

יוסף שופמן:  להתחבר ולראות, לחוות את הדברים

יוסף שופמן:       ועוד נקודה אחת

יוסף שופמן:  אין נציגות של העמותות בוועדה לביטחון תזונתי

דורית בירן דקלבאום: יש

יוסף שופמן: אוקיי

יוסף שופמן:  עמותות חרדיות לפחות אני לא יודע שיש

דורית בירן דקלבאום: גם יש

יוסף שופמן: אפשר לשמוע שמות? אוקיי, יופי, יפה מאוד

יוסף שופמן:  אנחנו לא שמענו עליהן, וגם לא זה שיושב לידי

יוסף שופמן:  ואני מייצג עשרות עמותות

יוסף שופמן:  אני מאוד מבקש שברשות למאבק בעוני גם תהיה נציגות של העמותות, העמותות החרדיות

ישראל אייכלר: רגע, נמצאת פה מישהי מ"יד אליעזר"? זאת את? אתם נמצאים במועצה הזאת? אז מי אמר שהם נמצאים?     

יוסף שופמן: אין אישור שעמותות יהיו חברות בוועדה

יוסף שופמן:  זה מה שאני מבקש, שבוועדה לביטחון תזונתי תהיה נציגות של העמותות ושל העמותות החרדיות

יוסף שופמן:  אם מקימים את הרשות למאבק בעוני, שגם שם תהיה נציגות לעמותות וגם לעמותות החרדיות

יונתן מישרקי: על-פי הצעת החוק שאנחנו נביא לכן בעזרת השם, יהיו שבעה חברים, נציגי ציבור מהעמותות השונות, ואנחנו ניקח את זה בחשבון

ישראל אייכלר: כל ציבור בארץ, אם זה ערבים, ואפילו אם הם חרדים, חייבים להיות מיוצגים בכל מקום

ישראל אייכלר:  על זה אנחנו נעמוד בכל תוקף

חוה אתי עטייה: שאלה חשובה

חוה אתי עטייה:  המועצה והרשות, תהיה ביניהן קורלציה?     

ישראל אייכלר: יש פה בחוק המועצה, שגם אנשים שיש להם מומחיות בתחומי רווחה שאינם עובדי מדינה, וגם נציג מקרב הארגונים העוסקים בקידום הביטחון הסוציאלי על-פי החוק חייבים להיות במועצה

אלמוג כהן: היועץ המשפטי לא אישר, אז צריך רפורמה

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיע לסיכום

ישראל אייכלר:  הוועדה מודה לפרופ' רוני סטריאר על הדיווח, ולכל העמותות, כל אחד בשמו יבורך, לכל הפעילים בתחום ולכל אלה בשטח שנמצאים עכשיו ומכינים את סלי המזון לקראת פורים והפסח לעניים

ישראל אייכלר:      הוועדה תקיים ישיבת מעקב בעוד כחצי שנה, אני רוצה פחות, כשיהיה מוכן הדוח על התקדמות הפעילות והתוכניות של הפורום לביטחון תזונתי, על כל התוכניות שלהם למעשה בפועל

ישראל אייכלר:  פרופ' סטריאר דיבר על זה

ישראל אייכלר:       הוועדה מצטרפת לדרישה של העמותות שעוסקות בזה להגדיל את המימון של סלי המזון בחגים, משמונה שקלים בלבד ללפחות 50% מעלות הסל, שזה מינימום 150 שקל

ישראל אייכלר:  אז אנחנו רוצים להעלות את זה ב-75 שקלים, ואז המדינה גם תוכל לדרוש מהעמותות להעלות את הסל יותר

ישראל אייכלר:      אנחנו נדבר עם שר הרווחה מרגי בעניין הזה, ואולי אם צריך חקיקה, אנחנו נעשה גם חקיקה בעניין

ישראל אייכלר:      אנחנו נמשיך להעלות את הנושא של המזון, וכבר בשבועות הקרובים נביא לדיון את הצעת חוק הרשות הלאומית למאבק בעוני

ישראל אייכלר:  אתה יודע מה, את המאבק אני אתן לך

ישראל אייכלר:  לא שאני לא יודע לעשות מאבק

ישראל אייכלר:       אנחנו נבדוק דיון וחקיקה לחייב חברות ממשלתיות לתרום תרומות מזון

ישראל אייכלר:  שזה יהיה בחקיקה

ישראל אייכלר:  מזון בריא

ישראל אייכלר:  חס וחלילה שלא ישימו רעל שם, ולא דברים לא בריאים

ישראל אייכלר:       יש היום 40 חברות ממשלתיות שיכולות לתרום מזון, כך אמרו לנו מארגון "לקט"

ישראל אייכלר:  אני קורא לחברות הממשלתיות, עוד לפני שאנחנו נעשה את התקנה, שיפתחו את הדלתות וייתנו את המזון ויחלקו לעניים

אלמוג כהן: אדוני היושב-ראש, נראה שאם אנחנו נגן עליהן בחוק, הן ייתנו

אלי כהן: הם מוגנים כבר, הם מוגנים

אלמוג כהן: מי אמר את זה?     

אלי כהן: אני

אלמוג כהן: אתה בטוח במה שאתה אומר? אחרת, מה האינטרס של התעשייה האווירית, למשל?      

רוית דינמז יחזקאל: יש חוק עידוד תרומות מזון ש"לקט" הייתה שותפה בקידום שלו, והחוק הזה פוטר מאחריות נזיקית ופלילית

רוית דינמז יחזקאל:  ב-2018

רוית דינמז יחזקאל:  רק אם הן פעלו לפי הדין

רוית דינמז יחזקאל:  אני רוצה להאמין שחברות ממשלתיות פועלות לפי הדין, וזה פוטר גם את העמותות שמטפלות, אם בעלו לפי הדין

רוית דינמז יחזקאל:  יש היום חברות ממשלתיות שתורמות לנו, אין עם זה בעיה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  הבשורה הזאת שיש לחברות הגנה בדין, שהן יכולות לתת מזון, מחייבת את החברות הממשלתיות מרגע זה לתרום, ואנחנו אולי נצטרך לעשות תקנה או חוק

ישראל אייכלר:      תודה רבה לכל המשתתפים

ישראל אייכלר:  הישיבה הזאת נעולה