ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 20, 2023-03-02 00:00

יעקב אשר: אולי גם נעשה היכרות עם הנוכחים

יעקב אשר:  נתחיל מחבר הכנסת הלוי

יעקב אשר:       (הנוכחים מציגים את עצמם)

עמית הלוי: אני מאוד שמח להיות כאן, זה חידוש שזה - - -     

יעקב אשר: בלי נאומים

עמית הלוי: רק הצגה? בועז אמר שזו פעם ראשונה שוועדת הפנים בטבריה, זה בגלל שעד עכשיו לא היה היושב ראש יעקב אשר

עמית הלוי:  אני רק רוצה לומר, למרות שאין נאומים, שאני מאוד שמח, אני לטבריה מגיע מפעם לפעם וניכר מאוד שטבריה, חז"ל אומרים טבריה שטובה ראייתה, אתה לא צריך להתאמץ בשביל לראות בעין טובה את מה שקורה היום בטבריה

עמית הלוי:  באמת כל הכבוד לכל העושים במלאכה

יעקב אשר: תראו מה זה כישורים של חברי כנסת, הוא עוד לא הספיק להגיע והוא כבר ראה את טבריה

עמית הלוי: לא, אני פה בערך כל חודשיים-שלושה, יש לי גם משפחה פה ואני מכיר את טבריה טוב

עמית הלוי:  כמו כל ישראלי הכנרת זה הבריכה, לא צריך לבנות בריכה, הקדוש ברוך עשה בבית שלנו בארץ ישראל, הוא שם בריכה

עמית הלוי:       (המשך הצגת נוכחים)

יעקב אשר: אז קודם כל פותחים בכבוד האכסניה, ידידי ראש העיר, חברי הוועדה הממונה ועובדי העירייה, ידידי הרבה שנים, הרב דוד אוחנה, איש טבריה, נציג של דגל התורה היה בטבריה ועוד יהיה בעזרת ה', וחבריי חברי הכנסת ומנהלת הוועדה

יעקב אשר:  קודם כל אני שמח להיות כאן והמים הטבעיים שלי, האקווריום שלי זה השלטון המקומי והמוניציפלי ורוב חיי הציבוריים הייתי בעירייה במגוון תפקידים, גם מנהל אגף חינוך, גם מנכ"ל, ממלא מקום ראש עיר, ראש עיר, ועכשיו אחרי איזה תאונת עבודה הגענו לכנסת, אבל זה דבר טוב וחשוב כי אני תמיד אומר שיש יתרון לחברי כנסת מכל מיני סוגים של התמקצעות, אבל בטח מה שקשור לוועדת הפנים ואיכות הסביבה יש יתרון לאלה שבאים מהרקע המוניציפלי

יעקב אשר:       טבריה חוותה הרבה טלטלות בשנים האחרונות וגם בשיחות שהיו לי עם ראש העיר, אני מגיע מעיר שעברה גם טלטלות כאלה

יעקב אשר:  למי שיודע, בבני ברק היו לא מעט חשבים מלווים בתקופות מסוימות והייתה ועדה קרואה בתקופה מסוימת, לא כשאני הייתי נבחר, אבל נדבר אחר כך, ואני חושב שבסוף האנשים שנמצאים בתפקידים האלה וכרגע באמת ידידי ראש העיר הממונה – איך זה נקרא? ראש ועדה ממונה, הוא איש מקצוע

יעקב אשר:       אבל רק איש מקצוע לבד זה לא מספיק, זה אני אומר לכם מניסיון, כפי שאמרתי לכם, מאיפה שאני הגעתי, כי לנהל עיר כזו ולהצליח בה צריך גם להפעיל את הלב ואת הנשמה ואת השכל ואת ההיגיון ואת המקצועיות

יעקב אשר:  אבל זה לא רק שחור ולבן, זו החוכמה של השילוב של הדברים הללו וההתקדמות שלהם

יעקב אשר:       אני לא רוצה להאריך, אנחנו נשמע סקירה וזה יותר חשוב, אבל אני חושב שמה שחשוב באמת לעיר טבריה, ואני גם מגיע לפעמים, לא בתדירות של עמית, לא הייתי לאחרונה, ככה שאני לא יכול לבוא ולהגיד שאני כבר חש את השינוי, נגיד את זה בסוף היום, אבל מהשיחות ומפגישה ארוכה שהייתה לנו עם ראש העיר, רק מהניואנסים של הדברים שנעשו פה, והוא נתן לי סקירה רק על הנושאים הזה, אמרתי לו שזה עושה לי דז'ה ווּ לתקופה שבה באמת כיהנתי כראש עיר

יעקב אשר:  זו הייתה תקופה, ואני לא אומר את זה בשביל גאווה ואני משתדל להיות ענו, אבל זו הייתה תקופה שבני ברק הבריאה

יעקב אשר:       היא הבריאה בשני היבטים, גם בחלק התקציבי השוטף שהפסקנו את כל הדימומים של הגירעונות, הגירעון השוטף נעצר, הגירעון המצטבר צומצם להפליא, זה אחרי תכנית הבראה שעשינו, תכנית הבראה מספר 12 שהייתה בבני ברק עד שאני הייתי ראש עיר, ואחרונה

יעקב אשר:  היום אני יכול להגיד לכם, ברור שהיא גם תהיה אחרונה כנראה, אבל זה לא רק החלק הזה

יעקב אשר:  הבראה, אני בזמנו אמרתי למשרד הפנים, אתם יודעים שני דברים, אתם יודעים או קרייסס או הסכם הבראה, תעשה ככה, תצמצם, תסגור חגורה

יעקב אשר:  אוקיי, אבל אחרי הבראה, גם בבית חולים כשמישהו מבריא אחרי ניתוח הוא לא מתחיל לרוץ מרתון, יש שיקום, יש ליווי ולצאת כדי שהוא יוכל להתמודד בכוחות עצמו

יעקב אשר:  עיר צריכה כלים כדי להתמודד בכוחות עצמה, היא לא יכולה רק להישען על משרדי ממשלה, זה לא עובד

יעקב אשר:       בבני ברק תמיד היו משתמשים הרבה, הדובר שלי היה משתמש המון בדברים, עיר ברמה סוציואקונומית נמוכה, העיר הענייה ביותר בארץ, כשנכנסתי אמרתי לו: אין, אני לא רוצה לשמוע יותר את המילים העיר הכי ענייה בארץ וסוציואקונומי נמוך, כי זה עניים ולסוציואקונומי נמוך נותנים נדבה ושולחים אותם, סוגרים להם איזה שני מיליון שקל ושולחים אותך עוד פעם להתגלגל לזה

יעקב אשר:  עיר צריכה כלים ועיר צריכה לייצר את הכלים שלה

יעקב אשר:       למי שמכיר ויודע מה נעשה בבני ברק מעבר לתכנית ההבראה, פשוט הלכנו וניצלנו את המקום הזה שעל גבול תל אביב-רמת גן, שיש את מתחמי העסקים הגדולים מסביב לבני ברק, באזור שהיום אתם מכירים אותו, אני מקווה, מי שמגיע לגוש דן, אם אתם מגיעים לגוש דן, אתם מכירים את אזורי בסר והמגדלים וכל הדברים הללו, זה היה פעם המוסך של גוש דן, זאת אומרת היו משלמים לי ארנונה איזה 100 מוסכים על קומה אחת עם אזבסט וכל הדברים האלה והיום זה הפך להיות באר הנפט של העיר

יעקב אשר:  בוא נאמר שאם זה לא היה קורה וזה לא היה מתגשם בני ברק הייתה בוועדה קרואה לדעתי עוד איזה 20 שנה רצוף, מחדש

יעקב אשר:  כי אין יכולת, אין יכולת, גם עם מענקי איזון אתה לא יכול להתקיים אם אתה לא יוצר את התשתיות

יעקב אשר:      בטבריה, ואני אומר את זה תמיד כשאני מגיע לפה, הפוטנציאל הוא מטורף

יעקב אשר:  אם המדינה תדע לבוא היום לסייע, לא לסייע סיוע לכל החיים, קחו עכשיו תקציב ותחיו, אלא בהקמה של דברים, בפיתוח של תשתיות, זה אזור תיירותי, זה אזור שצריך להיות וואו

יעקב אשר:  לא לכל עיר יש את זה

יעקב אשר:  יש ערים בפריפריה, למרות שאתם גם בפריפריה, שאין להם, לא משאבי טבע, לא ים, לא אזור תיירותי והם צריכים להתמודד

יעקב אשר:  שם צריך לבוא סיוע, שם צריך לבוא סיוע שהוא שוטף יותר

יעקב אשר:  פה ראש עיר, התפקיד שלו זה למצוא את באר הנפט שלו ולפתח אותה

יעקב אשר:      האמן לי, אני זוכר כשהייתי ראש עיר והעלו אותנו בסוציואקונומי מ-2 ל-3 הגזבר שלי בכה, אבל אני חגגתי, כי זה אומר שקרה משהו גם בעיר, זאת אומרת זה גם הקרין על העיר, מרכזי התעסוקה, אנשים נכנסו שם לעבודות וכו'

יעקב אשר:  אותו דבר כאן, האתגר באמת הגדול של העיר, ואנחנו תיכף נשמע על הדברים האלה, זה לפתח את תשתיות התיירות, לפתח את התשתיות הכלכליות, אזורי תעסוקה, להפוך את המקום הזה לבירה של האזור הזה וכמובן בד בבד לטפל גם בדברים היותר בעייתיים וקשיים

יעקב אשר:       היום יש חיבור בין הנושא של רעידות אדמה ומבנים מסוכנים, שאלה דברים שדנו בהם בוועדה, לבין הנושא של התחדשות עירונית

יעקב אשר:  התחדשות עירונית נכונה יכולה לבלוע את כל הבעיה הזאת ולא רק להביא פתרון לרעידות אדמה, אלא גם להביא פתרון לתוספת אוכלוסייה ולהפוך מקום למקום הרבה יותר טוב

יעקב אשר:  כלי התכנון שנמצא בידי מהנדס העיר וראשי העיר הוא לא רק תכנון

יעקב אשר:  ההשפעה שלו זה על חינוך ועל רווחה, על הכול

יעקב אשר:  הכלי התכנוני הוא כלי כלכלי

יעקב אשר:       אנחנו כאן באים בשביל לשמוע

יעקב אשר:  אנחנו באים לשמוע, באים להתרשם, באים לראות איפה הנקודות שאני חותר לכך שננסה לקדם אחר כך איזה שהיא החלטת ממשלה יותר ספציפית על העיר כי אני רואה במקום כאן פוטנציאל

יעקב אשר:  תמיד עדיף להשקיע במקום שאתה כבר רואה את הפוטנציאל, במקומות אחרים אתה צריך לחשוב ולייצר את הפוטנציאל

יעקב אשר:       אז אנחנו כאן בשביל לשמוע

יעקב אשר:  אני אעצור כאן, שוב תודה רבה לכולם, לחברי הוועדה, לאלה שנמצאים, לאלה שעוד יבואו ואלה שלא יבואו ואנחנו עכשיו רוצים רק לשמוע, בשלב הזה

דב יוסף: תודה רבה

דב יוסף:  לדעתי אפשר כבר לסגור את המצגת כי אמרת את הכול

דב יוסף:  אנחנו מקדמים בברכה את עינב פרץ, ממונה מחוז צפון במשרד הפנים, היא החליפה אותי

עמיר פרץ: נכנסתי לנעליים מאוד גדולות

דב יוסף: אנחנו נראה סרטון קצר, בבקשה

דב יוסף:       (הקרנת סרטון)

דב יוסף: זה הסרטון

דב יוסף:  הסרטון של טבריה מראה עד כמה טבריה אטרקטיבית, מכילה את כל הנתונים וכל מה שצריך לבקש, אבל כמובן שצריך לפתח עוד ועוד ועוד, אבל אין כמו היופי של טבריה

דב יוסף:  כמו שנאמר פה, טובה ראייתה

דב יוסף:       טבריה מונה 50,000 תושבים, דירוג סוציואקונומי 4, אנחנו במדד פריפריה 3, נמצאים באשכול כנרת ועמקים

דב יוסף:  השכר הממוצע שלנו, זאת הבעיה שלנו, שהשכר הממוצע פה בטבריה הוא נמוך, 9,600 שקל, כאשר השכר הממוצע הארצי הוא משהו כמו 13,000 שקל

דב יוסף:  זאת אומרת כבר ב-day one יש לנו פער של כ-4,000 שקל בשכר הממוצע

דב יוסף:       העיר היא עיר צעירה, 32% מהעיר בגילאים אפס עד 19 שלומדים פה במוסדות החינוך, יש לנו 12,167 תלמידים שלומדים במערכות החינוך כאן בטבריה

דב יוסף:  זה המון ויש לנו חוסר גדול מאוד מאוד בכיתות הלימוד, אנחנו נדבר על זה גם בהמשך

דב יוסף:  אני אנסה להיות כמה שיותר מהיר כי יש לנו יום ארוך במיוחד

יעקב אשר: כמה התקציב שלכם?      

דב יוסף: אנחנו נגיע לזה, 400 מיליון

יעקב אשר: לא, זה בסדר, אם תגיע זה בסדר

דב יוסף: מספר חדרי מלון יש לנו כ-4,600 חדרי מלון, 1,900,000 לינות בשנה, שמגיעים לפה

דב יוסף:  אם נרצה או לא נרצה מגיעים לפה אנשים, לכן כשאנחנו מדברים כל הזמן עם משרד התחבורה ועם משרד השיכון אני אומר להם, אתם לוקחים אותנו בתור עיר של 50,000 תושבים, אבל אתם לא לוקחים בחשבון שעל הכביש הזה נוסעים עוד שלושה מיליון בשנה, אלה שבאים לעיר

דב יוסף:  הקריטריונים של עיר תיירות לא יכולים להיות כמו עיר נניח כמו כרמיאל

דב יוסף:  מי שבא לכרמיאל בתוך הכבישים של כרמיאל זה מי שגר בכרמיאל, מי שבא למגדל העמק זה מי שגר במגדל העמק, פחות או יותר, חוץ מהאורחים

דב יוסף:       פה אנחנו אחוז נמוך מאלה שנוסעים בכבישים בכלל

דב יוסף:  כל טבריה 50,000 אבל באים לפה שלושה מיליון בשנה, שני מיליון שבאים להוד, ועוד מיליון שבאים לחופי הכנרת

דב יוסף:  תפוסת החדרים הממוצעת היא 64%, רוב התפוסה היא מתיירות חוץ

דב יוסף:  נמצאת איתנו יונית, שהיא מנהלת אגף התיירות, היא יושבת שם בשקט, שלא יראו אותה, אבל אנחנו עוד ניתן לה לדבר

דב יוסף:      טבריה היא המטרופולין של הצפון, היא המרכז של הצפון

דב יוסף:  אולי כל אחד היום אני בירת הגליל, אני בירת הצפון, אני בירת הגליל המזרחי, אבל אם תיקחו את המפה ותראו שברדיוס של 30 דקות נסיעה, 35 קילומטר, 40 קילומטר, אנחנו כבר יכולים לכלול לתוכנו אוכלוסייה של כ-600,000 תושבים

דב יוסף:  אני מגיע ב-35 דקות נסיעה עד לקריון כלומר עד לקרית ביאליק, קרית אתא, קרית חיים, נצרת, עמק הירדן, גליל תחתון, עפולה, בית שאן, קצרין

דב יוסף:  כל אלה, אנחנו במרחק של 30 דקות, 35 קילומטר, ממרכז טבריה לכל האזור

דב יוסף:  צריך לקחת את טבריה ולומר שהיא המטרופולין כאן של כל האזור

דב יוסף:  כאשר אנחנו נהיה חזקים כל האזור שמסביבנו יהיה חזק כולל גם יישובים ערבים

דב יוסף:       בתכנית האסטרטגית של טבריה, הילה נמצאת כאן, לשנת 2040 מתוכנן שיהיו פה 128,000 נפשות, כלומר אנחנו מדברים כמעט פי שלושה ממה שאנחנו נמצאים היום

דב יוסף:  יש לנו מתחמים של הרחבות, אם זה טבריה מושבה א', טבריה מושבה ב', יש לנו את החשמונאים, יש לנו מול ארבל, יש לנו ואדי רקת, יש לנו את גבעת הרקפות, כל אלה, אנחנו גם נדבר על זה עוד דקה

דב יוסף:       אנחנו פועלים פה בטבריה באופן מקצועי, כל זה כדי להבריא את המערכת העירונית ולהביא את השיפור הטוב ביותר לתושב, כלומר שיהיה כיף לחיות כאן ולגור כאן

דב יוסף:  אני התחלתי פה בטבריה, אני יליד טבריה, נולדתי בטבריה, גדלתי בטבריה, התחנכתי בטבריה, לפני 30 שנה הייתי כאן גזבר העירייה למשך 12 שנה ואחרי כן עזבתי ועברתי לעמק הירדן, למשרד הפנים, אבל אני חי וגר פה בטבריה, זה מרכז החיים שלי

דב יוסף:  ראיתי פה, במשך כל השנים, אדוני היושב ראש, באו לפה חברי כנסת, באו לפה שרים, באו לפה מנכ"לים, באו לפה כל מגוון הקשת, לכולם יש משפט שקצת מעצבן אותי, איזה פוטנציאל מבוזבז

דב יוסף:       זה נכון, אבל כשהגיעו לירושלים כאילו לחצו על כפתור ה-reset באמצע ושכחו

דב יוסף:  אז אני רוצה פה את העזרה שלכם, של החברים פה, שנמצאים פה, חברי הכנסת שחברים בוועדת הפנים של הכנסת

דב יוסף:  בואו ביחד תעזרו לנו להפוך את הפוטנציאל המבוזבז הזה לפוטנציאל ממומש ויש אפשרות, אנחנו צריכים רק דחיפה קלה, לא יותר מזה

דב יוסף:      נמצא פה אדי מהחמ"ת שאנחנו סוף סוף הצלחנו לרתום את משרד התיירות אלינו, אחרי שלצערי הרב במשך שנים ארוכות היה תקציב ששכב במשרד התיירות, שכב, 80 מיליון שקל שמיועדים לפיתוח של העיר שכבו שם מבלי אפשרות להוציא אותם

דב יוסף:  שמו עליהם וטו, למה? כי היה אסור להשתמש בכספים האלה, למה? כי הייתה מלחמה בין מנכ"ל משרד התיירות לבין החמ"ת והחמ"ת הוא הגוף המבצע שלנו, אז אמרו עדיף שטבריה תתמוטט לחלוטין, העיקר שלא ניתן את הכסף לטבריה כי אז החמ"ת יבצעו את העבודה

דב יוסף:  פחות או יותר אני מדייק, אדי, אם אתה רוצה אתה יכול לתקן אותי

דב יוסף:       המדינה במשך עשרות השנים האלה השקיעה באילת בתיירות, בטבריה לא השקיעה, אתם יכולים לבדוק את זה, אתם יכולים לבדוק את זה במספרים

דב יוסף:  אני מדבר איתכם על סכומים של מיליארדים, לא מאות מיליונים, מיליארדים באילת, מיליונים בודדים בטבריה

דב יוסף:  ואם היה עשרות מיליונים, אז אמרו לא, זה יהיה תקוע, זה לא יבוא לידי ביטוי

דב יוסף:       ואז מה זה אומר? כל התשתיות התיירותיות שלנו נמחקו

דב יוסף:  הכבישים, המדרכות, הטיילת, התחזוקה שיש שם, זה לא רק בידי העירייה

דב יוסף:  העירייה בסדר גמור, מנהלת את מה שהיא צריכה לנהל, אבל הפיתוח המסיבי, העזרה בנושא של תיירות חייב לבוא במדינה, זה לא ביכולת שלנו, זה לא בארנונה של שיכון א', שיכון ב', שיכון ג', שיכון ד', שיכון רווקיה, קריית משה ושכונת ותיקים

דב יוסף:  מניתי לכם בערך משהו כמו 70% מטבריה

דב יוסף:  אני עושה איתך הסכם, אדוני היושב ראש, תן לי את הארנונה של עזריאלי אחד ואני נותן לך את שיכון א', שיכון ב', שיכון ג', שיכון ד' וקריית משה, בסדר? עסקה אחת ככה סגורה

דב יוסף:       ואין לנו את זה

דב יוסף:  אז אנחנו חיים עם זה טוב, יש לנו עיר שאנחנו אוהבים אותה, יש כאן, הכי חשוב, תושבים חמים מאוד, יש כאן טבריינים בלב ובנשמה

דב יוסף:  יכול להיות שהטברייני הזה יעזוב לתל אביב, אבל הוא יישאר טברייני, כל החיים שלו הוא יישאר טברייני, גם אם הוא יהיה בלוס אנג'לס

יעקב אשר: מה הנתונים מראים מבחינת אנשים, יותר אנשים יוצאים לעבוד מחוץ לטבריה, או שיותר אנשים באים לעבוד מחוץ לטבריה לתוך טבריה?      

דב יוסף: עלית על הדבר הכי בעייתי שלנו

יעקב אשר: תעסוקה

דב יוסף: הצעירים שלנו, בבתי הספר אנחנו מלמדים אותם, יש לנו הצלחה בבגרות, 95% בבגרות, כשהם הולכים ללמוד באוניברסיטה אנחנו נותנים לסטודנטים מלגות, כמעט שכר מלא של כל הלימודים, הם מסיימים ללמוד, הולכים לאן? לחולדאי

דב יוסף:  מה עשו אותנו? קבלנים של חולדאי

דב יוסף:  אז אולי שישתתף איתנו גם בשכר לימוד, זה יעזור לי

דב יוסף:  אין לי טענות כלפיהם, כי אין לנו מקור תעסוקה טוב ואיכותי, אין לנו כאן הייטק, אין לנו תעשייה עתירת שכר

יעקב אשר: לא, אבל דיברת על הקרבה, על ה-30 דקות לכל המקומות, במקומות האלה אין להם - - -     

עמיר פרץ: בכל הצפון אין משהו יותר אטרקטיבי, זו הבעיה שלנו

יעקב אשר: בדיוק, תביאו לנו מפעל אחד בצפון

עמיר פרץ: רכבת שתהיה, שתיקח אותם ותחזיר אותם

עמיר פרץ:  זה לא הגיוני שכדי להגיע מטבריה לתל אביב צריך ל עשות עוקף חיפה

יעקב אשר: אבל לרכבת יש שני צדדים, זה גם יכול להיות קל מאוד לצאת ולעבוד שם ולישון פה

יעקב אשר:  לא בטוח שזה הדבר הכי טוב

יעקב אשר:  זה טוב, כי זה מעלה את הממוצע של השכר של אנשים וכו', אבל אם רוצים לפתח אזורי תעסוקה אז זה משהו אחר

קריאה: אי אפשר לייצר אזורי תעסוקה בלי שייתנו להם הטבות, אף אחד לא יבוא לטבריה

קריאה:  כמו שיש הטבות מס לתושבים צריך לתת ל - - -     

דב יוסף: יש לנו הטבות מס לתושבים, 12%, זה כן, אבל אני צריך את הטבות המס האלה שיהיו למעסיקים

דב יוסף:  מול החברות האלה, שיהיה לי יתרון על פני חיפה, על פני יוקנעם

דב יוסף:  אני חייב את היתרון הזה

דב יוסף:  ברגע שיהיה לי את היתרון הזה אז אותה חברת אלביט, חברת אלקום, תעשייה אווירית, אינטל, חברות כאלה, ירצו לפתח פה ולהעביר חלק מהתעשייה שיש להם ממרכז הארץ לכאן כי יש לנו בחורים שלמדו

דב יוסף:       הסכם גג

דב יוסף:  אנחנו חתמנו על הסכם גג לפני כשמונה חודשים לבניית 7,400 יחידות דיור כאשר כבר 2,400 שווקו בהיקף של 2

דב יוסף: 4 מיליארד שקל

יעקב אשר: שווקו והתחילו כבר לבנות אותן, או רק שווקו?      

דב יוסף: 2,400 שווקו, חלקם כבר התחילו לבנות אותן

יעקב אשר: לא, כי מילת הקסם הזאת, שווקו, זו יופי של מילה, אבל יש דיליי של כמה שנים

דב יוסף: לא, אצלנו למעשה - - -     

יעקב אשר: לא, זה לא תלוי בך, זה לא תלוי רק בעירייה

דב יוסף: לא, אבל היום אין לנו דירה אחת פנויה שלא נמכרה, אין לנו אפילו דירה על הנייר שלא נמכרת, זאת אומרת יש ביקוש למקום הזה

דב יוסף:      חבר הכנסת זאב אלקין היה השושבין של הסכם הגג הזה ועל כך תודה רבה לשר השיכון לשעבר

יעקב אשר: הוא רצה להגיע היום, הוא היה מתוכנן, אבל עשו איזה ועדה לענייני דיומא אז הוא נשאר שם

דב יוסף: כמו שאמרתי לך שאני מכיר מקרוב, כי עבדתי כאן בטבריה מעל ל-30 שנה, מעל ל-30 שנה טבריה הייתה בתכניות הבראה מדשדשות, הלוך חזור, הלוך חזור, הלוך חזור, ב-30 השנה האחרונות היה בממוצע כאן משהו כמו 25 שנה חשב מלווה מטעם משרד הפנים וכל הזמן היה מתכנית הבראה לתכנית הבראה, קיצוצים, פגיעה בשירות לתושב כמובן, אין מה לעשות, פגיעה בעובדים, גם אין מה לעשות, היו פיטורים, היו תקופות שלא היו משלמים לך משכורת איזה שלושה חודשים ואחרי כן הלנה וכיוצא בזה, שביתות על ימין ועל שמאל, והנה סוף סוף אנחנו מציינים כברת דרך בתמונה הזאת, שטבריה עברה מעשרות שנים של הבראה להמראה

דב יוסף:       קיבלנו את הגושפנקה לכך אחרי שבדקו וראו ואנחנו באמת מרגישים שאנחנו עומדים ביעד שקבענו לעצמנו וזה חשוב מאוד

דב יוסף:  היעד הוא היה ככה, בשנת 2019 הגירעון המצטבר היה 34%, כשאתה יודע כראש עיר ש-34% זה אומר שאתה לא מתנהל, מנהלים אותך

דב יוסף:  מה זה מנהלים אותך? אתה לא מקבל שירותים מתאימים, אתה לא משלם לספקים, היועץ המשפטי עסוק כל הזמן בתביעות של: יש לי הזמנה חתומה ולא שילמו לי את הכסף

יעקב אשר: אף אחד לא נותן לך הלוואות

דב יוסף: לא נותנים לך הלוואות, אתה כל הזמן – מה שנקרא העני נהיה עני יותר והעשיר נהיה עשיר יותר

דב יוסף:  אם אני נניח היום עושה, אם אז הייתי עושה קרצוף ריבוד ב-70 שקל, המהנדס נמצא איתנו, אלרם, היום כמה זה למטר?      

אברהם כלפון: בסביבות ה-50

דב יוסף: בסביבות ה-50 שקל, אז כבר אני יכול לעשות עוד 40%-30% יותר ממה שעשיתי לפני כן

דב יוסף:  הצלחנו להוריד את הגירעון המצטבר עד לכדי 44 מיליון שקל, שזה משהו כמו 11%

דב יוסף:  אנחנו מ-2020, 2021, 2022 באיזון תקציבי ואפילו בעודף קל שמאפשר לנו חלק מזה לכסות את הגירעון

דב יוסף:       ההליכים המרכזיים שלנו זה השלמת תכנית הבראה, עדכון של חוקי עזר, סקר נכסים מכל הכיוונים, מיצוי הרשאות במשרדי ממשלה

דב יוסף:  להפתעתי הרבה כשבאתי, דבר ראשון שעשיתי זה היה פשוט לקחת את הפלט של המרכב"ה, לראות מה היתרות, פתאום ראיתי שיש שם יתרות של עשרות מיליונים, למה? כי לא ניצלו אותן

דב יוסף:  חלק לא דיווחו אפילו, חלק ביצעו את העבודות ולא דיווח על זה, הייתי צריך לאסוף את הכסף, וחלק היה אפשר לבצע את העבודות האלה כמו שאנחנו עושים פה על ימין ועל שמאל

יעקב אשר: וחלק לא לקחו כנראה בגלל המצ'ינג שלא היה לרשות לתת

דב יוסף: גם, גם

דב יוסף:  על המצ'ינג כבר דיברנו

דב יוסף:  החלפנו את כל השדרה הניהולית כי הבנו שהבעיה היא לא רק כסף, אלא גם הבעיה היא בעיה ניהולית, אז כמעט כל בעלי התפקידים הוחלפו, כמעט כולם

דב יוסף:       תכנון ובינוי מוסדות חינוך

דב יוסף:  היה פה חוסר אדיר של מוסדות חינוך, במיוחד למגזר החרדי שבנו פה שכונות חדשות, אבל לא דאגו להם לכיתות לימוד קבע, אלא מספיק שהיה להם קרוון ומבחינתם זה היה מצוין והכול טוב ויפה

דב יוסף:       כתיבת תכנית אם לחינוך, שזה תכנית אב לחינוך למעשה, מעין תכנית חומש

יעקב אשר: מה זה אם?      

דב יוסף: זה למרב מיכאלי

דב יוסף:  קידום פרויקטי תשתיות תיירותיות בטבריה

דב יוסף:  חלק מזה, דיברנו על זה, זה על הטיילת, יש לנו את טיילת הדקל שאנחנו מרחיבים אותה צפונה ודרומה וכבר מאושר התקציב

דב יוסף:  אנחנו החיינו את התקציב שמיועד לטיילת אלון, עכשיו אנחנו נמצאים בשלב של תכנון מסיבי עם מיטב המתכננים בארץ בנושא הזה ומרחיבים את הפעילות לכיוון הטיבריום שהיה פעם מזרקה יפהפייה שפשוט טבעה בדמי ימיה

דב יוסף:  אנחנו מחיים אותה

דב יוסף:  וכן הלאה וכן הלאה, את כל מרכז העיר אנחנו הולכים להחיות

עמית הלוי: למה כל זה לא קרה 20 שנה, ראש העיר? למה אנשים לא הגישו כבר הרשאות למשרדי הממשלה? עבדת בממשלה כמה זמן, למה לא – לא יודע, פרויקטים של - - -     

קריאה: הוא לא מתעסק בפוליטיקה

קריאה:  אנחנו יכולים

עמית הלוי: לא, 30-20 שנה

דב יוסף: כי לא הייתה הנהגה שיודעת לדחוף ולחבר ולאחד ולהיות ביצועיסטים, נקודה, סוף

עמית הלוי: 20 שנה ככה?      

יעקב אשר: הרבה רשויות היו במצבים כאלה והרבה התפכחו והתחילו לעבוד בצורה מקצועית

יעקב אשר:  אגב לעבוד בצורה מקצועית זה לא אומר שאתה צריך להתאכזר לתושבים שלך ולהרוג אותם

יעקב אשר:  הפוך, בדיוק הפוך

יעקב אשר:  תכנית הבראה, גם אם היא לפעמים מלווה בכל מיני – סקר נכסים, זה לא דבר קל לעשות, נכון, ראש העיר? אני אומר לך, בבני ברק זה עוד יותר קשה ועשיתי, אבל עשיתי את זה עם חמלה, אני זוכר שאמרתי להם: אתם לא נכנסים לי למכה אחת פיצוץ עכשיו כל העיר

יעקב אשר:  חלקו, בשכונה הזאת 200 יחידות דיור, בשכונה הזאת – אל תבואו לי במכה

יעקב אשר:  כל דבר צריך לעבוד עם שכל

יעקב אשר:       אבל אתה יודע גם מה היה הכי חשוב? וזה גם אמרתי למשרד הפנים בזמנו, אני לא יודע כמה כספים נתנו לכם כאן, מענקים והלוואות וכו', אבל אני עמדתי על כך שיהיה לי מקדמה כי אני אמרתי שאם אני לא מתחיל כחזק, אם התושבים לא רואים בבוקר שעשו להם את סקר הנכסים בבית, והם לא אוהבים את זה, אבל הם רואים שני מטר משם בונים להם גינה ומשפצים להם, אז הם מבינים שיש בלנס, הם מבינים שיש אחד מול השני

קריאה: משה ליאון עושה את זה בירושלים

יעקב אשר: נכון

דב יוסף: אני אתן לך דוגמה אחת, בהקשר למה שאמרת

דב יוסף:  כשהוצאתי את הפלט של המרכב"ה ראיתי שיש שם סכום של עשרה מיליון שקל לרחוב יהודה הלוי, שאלתי מה קורה עם זה, מה זה, אני יודע שרחוב יהודה הלוי זה הרחוב המרכזי שלנו, מה הסיפור פה? לא התחילו את העבודות אפילו

דב יוסף:  לא התחילו את העבודות ואני רואה שההתחייבות הזאת משנת 2010

דב יוסף:       הלכתי למשרד התחבורה ואמרתי לו: שלום, רונן, אני הולך להפעיל את ההתחייבות הזאת

דב יוסף:  רונן זה החשב, הוא אומר לי: מאיזה שנה זה? מ-2010, הוא אומר לי: מה פתאום, היא בטוח נמחקה, אמרתי לו: לא, היא לא נמחקה, בטעות היא לא נמחקה, אני רוצה להחיות את זה

דב יוסף:  לא, אין אפשרות, כן אפשרות, אין אפשרות, יש אפשרות, מלחמה של חצי שנה עם משרד התחבורה, בסופו של דבר הפעלנו את זה

דב יוסף:  לא רק שהפעלנו את זה, אנחנו פותחים כרגע עורק יפהפה, מיוחד, חשוב לטבריה, ולא רק שהפעלנו את העשרה מיליון שקל, קיבלנו תוספת של עוד שבעה מיליון שקל לפרויקט הזה כי ראו שהפרויקט הזה פועל טוב, אז יחד זה 17 מיליון שקל שאנחנו עושים עורק גדול מאוד שחשוב לטבריה

דב יוסף:       פסטיבלים בין-לאומיים

דב יוסף:  אנחנו צריכים את הפסטיבלים לא רק בשביל טבריה, אלא להביא לפה אוכלוסייה מכל העולם ומישראל

דב יוסף:  אנחנו עושים פה כל מיני פסטיבלים במהלך הקיץ ובחגים ובחופשים, כל זה כדי לחשוף את טבריה חזרה לקהל הישראלי גם כן, אנחנו לא מזלזלים בו, ולקהל מכל העולם שבאים לפה כי טבריה היא של כולם

דב יוסף:  אני עוד פעם חוזר, טבריה היא של כולם, היא לא רק של הטבריינים

דב יוסף:  מכל הארץ באים לפה

דב יוסף:  בואו תראו איך אנחנו נערכים מהיום לפסח, בפסח יהיה פה פיצוץ, אנחנו יודעים את זה, ובפיצוץ אנחנו לא יכולים לזוז בכבישים, כולם תקועים בפקקים, אנחנו אוהבים את הפקקים האלה, אבל אנחנו רוצים לפתוח את העיר יותר ויותר כדי שנוכל לקבל את כולם

דב יוסף:       כמובן שכל הצעדים שלנו לוו בהסרת חסמים בכל מיני כיוונים, באכיפה ובפיקוח על העיר בכל הנושאים, גם בחניה, גם בגינון, גם בתכנון ובנייה

דב יוסף:  נמצא פה מהנדס העיר שמה שאני אומר לו זה: תהרוס

דב יוסף:  יש בנייה חריגה, בנייה על שטח ציבורי, להרוס, אחר כך לבדוק אם זה חוקי או לא חוקי

דב יוסף:  ברגע שהוא יודע שזה לא חוקי קודם כל להרוס, את התהליך אחר כך נבנה, אבל לא ייתכן שתהיה פה בנייה בלתי חוקית על שטח ציבורי אפילו

דב יוסף:  לפני כן בטבריה היה חוק, לא תכנון ובנייה, חוק בנייה ותכנון, קודם כל בונים והטובים ביניהם היו באים לתכנון, אבל כל השאר בנו עד שיתפסו אותם

דב יוסף:       שיפור פני העיר, תשתיות, חידוש גני משחקים, מהפכה בתחבורה, כל הזמן העיר הייתה מלוכלכת

דב יוסף:  העיר נקייה

דב יוסף:  הקמנו אגף תיירות, שלא היה פה אגף תיירות

דב יוסף:  פעם ראשונה מ-1988, המלון האחרון שנבנה זה מלון חוף גיא

דב יוסף:  מ-1988 עד היום לא נבנה פה איזה בית מלון ממשי רציני

ארז מלול: אבל שודרגו

דב יוסף: שודרגו, כן

דב יוסף:  עכשיו הולכים להיבנות בטבריה שישה בתי מלון חדשים, אחד מהם זה עם 1,000 חדרי מלון, עם מרכז קונגרסים ועם קניון שישפר את אלה שצריכים לבוא לפה לטבריה, את כל התאגידים שרוצים להגיע לאן, אבל אין להם מקומות אכסון ואין להם מקומות לכינוסים

יעקב אשר: מקומות לכינוסים זה מאוד חשוב, כי מה שקורה באילת, זה מחזיק את אילת היום, כל הכינוסים הללו

דב יוסף: בדיוק, לנו אין מקום כזה

יעקב אשר: אם לא היה להם אולמות כאלה גדולים גם זה לא היה מגיע להם

ארז מלול: אבל אחרי שיש יבואו לטבריה, למה לנסוע עד אילת?      

דב יוסף: בדיוק

יעקב אשר: אנחנו אחראים גם על אילת

דב יוסף: הודות לחמ"ת אנחנו מקבלים פרויקטים של תשתיות תיירותיות שהיו חסומים ותקועים, ברוך ה' הם נפתחים כרגע, כל הכספים האלה, אבל אנחנו נמצאים כרגע, לצערי הרב, בחלק גדול, רק בשלב של תכנון, אבל טוב שאנחנו עושים תכנון טוב וראייה לעתיד ולא אקמול אקמול אקמול

דב יוסף:       ופה הנושא המרכזי שלנו, רבותיי, הנושא המרכזי הוא סכנת רעידת אדמה, טבריה היא בסכנה הכי גבוהה בארץ ברעידת אדמה

דב יוסף:  בטבריה יהיה פה, חלילה, אסון בעת רעידת אדמה, אנחנו נמצאים על השבר הסורי אפריקאי, יש לנו 600 בניינים שהם מסומנים על ידי פיקוד העורף כבניינים מסוכנים

דב יוסף:  זו בעצם העיר המסוכנת ביותר מתוך עשר הערים שנלקחו בחשבון כערים - - -      

ארז מלול: עם הצדיקים שנמצאים פה בטבריה, גם החיים וגם המתים, לא יהיה פה רעידת אדמה

דב יוסף: אני מקווה, אבל אנחנו לא יודעים

דב יוסף:  רעידת אדמה קיימת, השאלה אם יקרה נזק או לא יקרה נזק כי אתמול חווינו אותה

דב יוסף:  רק אתמול בבוקר בשש וחצי בבוקר חווינו את רעידת האדמה, הקב"ה מזהיר אותנו: שימו לב, יש כאן בעיה

דוד אוחנה: יש פה אבסורד מעניין, העירייה הזו, פה נמצא הפיקוד, המבנה הזה בקריסה, אמור ליפול

יעקב אשר: מאיזה שנה המבנה?      

דב יוסף: המבנה הזה מ-1960, אנחנו הראשונים

דוד אוחנה: אבל כל החמ"ל נמצא פה, תארו לכם ברעידת אדמה אין חמ"ל

יעקב אשר: כמו בבית שאן, שמקום החירום שלהם – אנחנו נדבר על זה בהמשך היום

יעקב אשר:  זה בכמה רשויות

יעקב אשר:  אתה יודע כמה תחנות משטרה, תחנות כיבוי אש שנמצאות במבנים כאלה, ותחשוב מה קורה בזמן רעידת אדמה, את מי צריך? אתה צריך את המשטרה, אתה צריך כיבוי אש

יעקב אשר:  מה הממוצע של הבניינים הישנים? מבחינתי ישנים זה 1980 ומטה, זה ממוצע שאנחנו מסתכלים

דב יוסף: אצלנו 80' זה חדש

יעקב אשר: אני שאלתי עכשיו על הקומות, זה בוא נאמר לא יותר משלוש קומות

דב יוסף: לא, יש גם ארבע קומות

יעקב אשר: יש גם מלונות שנבנו מאז?      

דב יוסף: לפני החוק? כן

יעקב אשר: זה אירוע בפני עצמו

דב יוסף: כן, עדיף לא לדבר על זה

דב יוסף:  אנחנו כרגע דואגים ל - - -     

יעקב אשר: לא לדבר על זה?      

דב יוסף: עדיף לא לדבר כי – אתה צודק, חלקם נבנו לפני 1980, מה לעשות, והם יותר משלוש או ארבע קומות

יעקב אשר: צריך חיזוק

דב יוסף: נכון, אבל הבעיה שלי, אתה ראית בניין ברחוב דוד המלך, למטה זה לא מדרכה, זה הקרקעית של הבניין, הלובי של הבניין, כשאתם רואים שם אבנים משתלבות, זה הלובי של הבניין, תראה את העמודים איך שהם נראים, רעידת אדמה קלה חלילה כל זה קורס

דב יוסף:  שרטטתי את התשריט שיש למטה, אתם רואים שם, 175, 159, הילה מהתכנון נמצאת פה, אני אומר שלא הכול הכול הכול בכסף, אנחנו צריכים חלק מהדברים, כמו שאמרתי אצלך בוועדה, אנחנו צריכים לשנות חקיקה שייתנו לוועדה המקומית לתכנון ובנייה סמכויות של שעת חירום, כי אנחנו נמצאים בשעת חירום, אין מה לעשות

יעקב אשר: תן לי דוגמה

יעקב אשר:  אתה רוצה לקחת את זה כדוגמה? תספר לי, תן לי את הנתונים של התכנית הזאת

דב יוסף: בדיוק

יעקב אשר: אלדן, יש בחוק ההסדרים כרגע משהו שהולך לתת סמכות? כרגע מדברים על 1,200 מטר, זה יהיה יותר, אני הולך על יותר

קריאה: אבל לא לכל הוועדות ה - - -     

יעקב אשר: לא, לא, לא, מבלי התניה לוועדות

יעקב אשר:  יכול להיות שאנחנו נעשה איזה שהיא מטריצה

יעקב אשר:  אני מדבר איתכם כרגע על דיונים כרגע פנימיים מול האוצר ומול מינהל התכנון, נדבר על זה

יעקב אשר:  תן לי את זה כפיילוט, כדוגמה

דב יוסף: לקחתי את הבניין הזה, לקחתי יזם, אמרתי לו: איזה מכפיל אתה רוצה כדי שיהיה משתלם לך? תתפרע לי

הילה הייבלום: חשוב להגיד שבאמת שאי אפשר לעשות חיזוק לכל מיני מבנים שממש יושבים על קו העתק

הילה הייבלום:  בעצם מה שצריך לעשות זה פינוי אפילו

יעקב אשר: מה שנקרא חיזוק, שמדברים עליו, זה בסביבות ה-90,000, 100,000 שקל לדירה, שהוא חיזוק בלי הוספה וכו', הוא לא יהיה עמיד במקום כאן?      

הילה הייבלום: יש מקומות, במיוחד בטבריה, שהמבנים יושבים על קווי העתק - - -     

יעקב אשר: ששם רק בנייה חדשה יכולה לעשות את זה?      

הילה הייבלום: אפילו פינוי ולא לשים שם מבנים

קריאה: אבל זה אירוע אחר, בנוסף

יעקב אשר: לא, זה באמת אירוע אחר

יעקב אשר:  אבל זה צריך להיות מטופל, אירוע כזה

דב יוסף: זה מה שאמרתי אצלך בוועדה, יש שם שכונה שלמה

יעקב אשר: והכלי לטפל בזה זה רק כלי תכנוני כי מישהו צריך פינוי ובינוי לדבר כזה

דב יוסף: אני אתן לך דוגמה מהמקרה הספציפי הזה

דב יוסף:  לקחתי יזם, אמרתי לו: תשמע, תגיד לי איזה מכפיל אתה רוצה כדי לבנות, להרוס את הבניין הזה ולבנות

יעקב אשר: אגב, מי קבע שזה ממש מסוכן?      

שני אלדן: יש תקן ישראלי, התקן הישראלי קובע שאסור לבנות על קו העתק

שני אלדן:  יש לנו בטבריה הרבה אזורים שהם בנויים כבר היום שהם יושבים בתוך הקווים

יעקב אשר: יש שכונה שהמדינה בנתה?      

הילה הייבלום: כן, כן

הילה הייבלום:  יש מבנה ענק שיש שם 500 נפשות שבאמת יושבים על קווי העתק שברגע שתהיה רעידת אדמה זה אסון

קריאה: סליחה על הבורות, מה זה קווי העתק?      

הילה הייבלום: זה המקום שבו האדמה זזה, איפה שיש את - - -      

יעקב אשר: זה לא על קו השבר, זה מרכז קו השבר

דב יוסף: שם הייתה רעידת אדמה, זה המקום שנפתחה האדמה

דב יוסף:  הבניין הזה שנמצא כאן, לדוגמה, ברחוב דוד המלך, הוא נמצא בחלקה 175, כמו שאתם רואים שם, אמרתי ליזם: בוא תגיד לי מה אתה יכול לאפשר לי, איך אנחנו יכולים לעשות שם פינוי בינוי

דב יוסף:  הוא חוזר אליי אחרי יום אומר לי: תשמע, גם אם תיתן לי מכפיל של שמונה או תשע, פי תשעה, זה לא יעזור לי, למה? כי אין לי מקום שם להתרחב ואין לי לעשות כמה חניות, אתה צריך שתי חניות לכל דירה, או חניה לכל דירה, אני צריך לרדת 17 קומות למטה, כי השטח הוא קטן

דב יוסף:  אמרתי לו: אז מה אתה רוצה שנעשה? הוא אומר לי: אתה רואה מאחורה בגב יש לך שטח חום, שטח למבנה ציבור, תיתן לי אותו

דב יוסף:  אמרתי לו: אתה חכם גדול, אבל אני רוצה לבנות שם גן ילדים, הוא אומר לי: אין לי בעיה, אני אבנה לך את גן הילדים בקומת הקרקע, תן לי לבנות מלמעלה, גם אנחנו מורידים חלק מהקומות ואנחנו מאפשרים לבנות כאן - - -      

יעקב אשר: לא על זה, אתה גם יכול לקחת את השטח החום ולעשות הצרחה, להעביר אותו לשטח אחר ולהעביר לפה זכויות

יעקב אשר:  כמה זכויות יש לכם בשטח חום?      

דב יוסף: זה בנתונים ש - - -     

יעקב אשר: אין לכם תב"ע צ', ציבורית, של מהנדס העיר?      

דב יוסף: הנה שני

יעקב אשר: מהנדס העיר, תבדוק אצל קולגות שלך תב"ע צ' לציבורי, לקרקע ציבורית, בכל עיר עשו את זה, בהרבה מקומות

שני אלדן: יש לנו

יעקב אשר: כמה אחוזי בנייה אתה יכול?      

שני אלדן: הבעיה שלנו לא זכויות הבנייה, יש לנו תב"ע שמאפשרת זכויות בנייה בכל העיר, שטחים ציבוריים, שטחים חומים, ומאפשרת את הזכויות, הבעיה היא איך אנחנו עושים את הממשק בין היזם הפרטי לבין השטח הציבורי, גם קניינית, גם תכנונית, איך עושים את זה

דב יוסף: אם אנחנו הולכים היום, במתכונת שקיימת היום אני יכול לעשות את זה, אבל זה ייקח לי 15 שנה, למה? אני צריך לקחת קודם כל ולעשות שינוי תב"ע

יעקב אשר: יש, בחלופת שקד זה קיים

שני אלדן: בחלופת שקד זה קיים, אבל היא עדיין לא עברה את כל הסיפור של רמ"י ומה שנלווה לה מבחינה קניינית, כלומר זה קרקע שכאילו העירייה הפקיעה והיא צריכה להחזיר אותה

שני אלדן:  זה עדיין לא נותן לך מספיק במכפילים, גם חלופת שקד לא נותנת לנו באזור הזה - - -      

יעקב אשר: לא, יש הבדל בין כשאתה נכנס לרזולוציה של ה - - -     

קריאה: השטחים החומים בחכירה, נכון?      

שני אלדן: או הפקעות או –      

יעקב אשר: טוב, צריך לדבר על זה

שני אלדן: ברגע שאני הופך את זה לשטח אחר - - - את הקרקע

יעקב אשר: לא, אבל יש היום כלים לעניין הזה

שני אלדן: הכלים כרגע מבחינת היזמים עדיין לא מספיקים

דב יוסף: הנה, בבקשה, פה עוד בניין נוסף, זו שכונה שלמה

דב יוסף:  זה גם לקחת דוגמה של בניין

קריאה: עזוב פינוי בינוי, חיזוק המבנים האלה

קריאה:  אי אפשר לעשות חיזוק?      

יעקב אשר: לא, הוא אומר שאם הוא יושב על הקו עצמו אז אסור לך זה

קריאה: לא כולם יושבים, חלק אפשר, חלק לא, חלק פינוי בינוי, גם וגם וגם, ריבוי כלים

דב יוסף: זה לדוגמה בניין שגם שם יש אפשרות, הילה, את רואה שם את הכחול? אלה הבניינים הכחולים שם בתב"ע ויש מאחורה בגב שטח ירוק

דב יוסף:  אם אני נותן את השטח הירוק הזה ליזם, אני אומר, בין כה וכה הוא לא שימושי שם, השטח הירוק הזה, זה משהו במורדות ההר, אם אני אומר לו: קח את הירוק הזה ביחד עם הכחול שיש לך היום לבנייה, הוא יכול להגיע ל - - -     

הילה הייבלום: אבל עדיין שווה להגיד שאחת הבעיות, הרי פה היה יזם שהגיע ועשה את הדברים האלה, אבל עדיין לא כלכלי, עדיין מגיעים למכפילים - - -     

דב יוסף: נכון, אבל לפחות אני מפחית את המימון של הממשלה

דב יוסף:  אני מנסה להוריד את הסכום כמה שאפשר

יעקב אשר: כן, אבל אחד הפתרונות שאנחנו מדברים עליהם, אני לא יודע אם זה ייצא לפועל או לא, גם משרד השיכון - - -     

קריאה: בכל מקרה יידרש סבסוד, רק השאלה איך אנחנו מורידים למינימום את הסבסוד הזה

יעקב אשר: בדיוק, אי אפשר לברוח מהסבסוד, השאלה איך עושים אותו גם כן

יעקב אשר:  יש דיבורים על הטבות ליזמים, מי שיקבל את ההטבות שלו בתל אביב וישקיע את הזה

יעקב אשר:  זה נמצא על השולחן, אני לא יודע להיות אופטימי או לא אופטימי, אבל אלה הדברים ש - - -     

עמית הלוי: כמה דירות יש לכם על הקווים?           

יוסי פלד: יש 600 בניינים כפול 16 יחידות דיור

קריאה: אבל שניים-שלושה בניינים שנמצאים במצב הכי קשה

יוסי פלד: לא, זה לא מדויק

יוסי פלד:  אנחנו מדברים פה על עשרת היישובים שנמצאים בשבר הסורי אפריקאי

יעקב אשר: עשר כולל אילת

עמיר פרץ: אפשר לעשות איזה שהוא פיילוט בערים, לדוגמה כמו כאן, שאנחנו יודעים שבועז הוא גם של משרד הפנים וגם הוא אחראי, לנסות את ההקלות הבירוקרטיות - - -     

יעקב אשר: אבל עשו פיילוט, אם אני יודע נכון, עשו בקריית שמונה עכשיו

שני אלדן: זה תהליך של הולך ארבע שנים ועוד לא הסתיים

יעקב אשר: לא, אבל התחדשות עירונית

שני אלדן: יעקב מלול, תכנית שאושרה, התחילה בשנת 2017-18, אני נכנסתי לשם כמהנדס והיא רק התחילה

עמיר פרץ: אבל, כבוד היושב ראש, רוב ראשי הערים, מעבר לתמרוץ שיינתן לקבלן מדברים על ההקלות הבירוקרטיות, על העברת סמכויות מהוועדות המחוזיות לוועדות המקומיות וכאן אני חושבת שיש מקום לעשות איזה שהוא פיילוט בטבריה, שכרגע בועז הוא ממונה, אנחנו יכולים לעשות איזה שהוא פיילוט לראות, אין לנו זמן, אנחנו כל יום רואים כאן, השבוע כבר הייתה רעידת אדמה כאן, אתמול

שני אלדן: הרעיון הוא שתהיה מטרייה אחת להכול, כי יש פה גם פן כלכלי, גם פן קנייני, גם פן תכנוני, וברגע שאתה מתחיל לרוץ בין הזרועות אתה מתעכב ומתעכב ומתעכב

שני אלדן:  גם יעקב מלול צריך עדיין סבסוד ממשלתי, הוא לא יכול לעבוד לבד במתחם הזה

קריאה: אבל הוא קיבל

קריאה:  הוא זכה בקול קורא

שני אלדן: הוא קיבל, זכה בקול קורא, תהליך סיזיפי, ארוך

דב יוסף: השילוב שצריך להיות זה אישור של רמ"י לקרקע משלימה, שתיים, חקיקה מיידית

יעקב אשר: אנחנו עוד נדבר בישיבה המסכמת בסוף היום

דב יוסף: חקיקה מיידית שתאפשר לעירייה באישור ועדה מקומית לשנות ייעוד של שטחי ציבור, שצ"פים, לתת את המכפילים המתאימים ופרסום קולות קוראים להנחה במחיר, סבסוד מדינה, ליחידות דיור ליזמים פרטיים, כל זה ביחד, שילוב של כל זה יאפשר לנו גם להתגבר על הבעיה של רעידות האדמה וגם התחדשות עירונית שיכולה להיות פה

דב יוסף:       בשיכון ד' יש פה הדמיה של יזם שכרגע עובד על כך והוא אומר שאם הוא יקבל איזה שהוא תמרוץ לבצע את זה הוא הולך לבצע פה 100 דירות

דב יוסף:  הבניינים האלה שנבנו בשנת 1960 כשרצו להביא את העולים ממרוקו לשיכון ד' אלה הבניינים שעשו אותם מהר, מה לעשות, כי המדינה קמה, לא הקפידו על כל הכללים

דב יוסף:  וטוב שעשו ככה, באמת, אם המדינה הייתה צריכה לקום היום היא לא הייתה קמה

יעקב אשר: אבל התכנון הזה בגובה שלו וכו' הוא תכנון מאולץ כדי שיהיה כלכלי?      

דב יוסף: כן

יעקב אשר: נגיד שהיה לכם בנק עכשיו פתוח בתכנון, כמתכנן העיר, היית הולך יותר מתון, כי זה הורג את הנופיות של העיר

הילה הייבלום: ויש לך את הדוגמה של קרית שמונה

שני אלדן: בקרית שמונה לא הלכו על - - - מראש, הלכו על אחד לשלוש

שמעון בלסן: - - - בגובה, זה פחות מפריע לו

שמעון בלסן:  זה טבריה עלית, זה לא מסתיר את הכנרת

יעקב אשר: כמו הולילנד בירושלים

יעקב אשר:  גם גבוה

הילה הייבלום: רק לפני שעוברים לנושא הבא חשוב להגיד, קרית משה כשנגיע, אתה רוצה לדבר כמה מילים?      

דב יוסף: קרית משה זאת שכונה שנבנתה ביוזמת משרד השיכון שהיא בנויה על קו העתק

דב יוסף:  כלומר כל השכונה - - -      

יעקב אשר: איפה התכנית החדשה שאמרת לי מקודם שהולכת להיות?      

דב יוסף: לא פה, זה למטה, זה בנייה חדשה

יעקב אשר: בנייה חדשה, משרד השיכון, רמ"י?      

דב יוסף: כן

דב יוסף:  הילה, כבר דיברתי על זה, שכונה שלמה שבנויה על - - -      

הילה הייבלום: שהתחיל תכנון לפני כמה שנים של הרשות להתחדשות והוקפא בגלל הנושא הכלכלי, כי כשהבינו את גודל הבעיה של המבנים שנמצאים שם על קו העתק שנדרש פינוי לא המשיכו לעבוד

דב יוסף: כן, לא משתלם והפסיקו

יעקב אשר: מה מותר לעשות על קו העתק? כלום

קריאה: אתה לא יכול אפילו לעשות חיזוק למבנה שהוא על קו העתק

יעקב אשר: זה הבנתי

דוד צור: רק לומר שבתקציב המדינה החדש הקצו 60 מיליון שקל לתכנון ביישובים הסיסמיים - - -      

יעקב אשר: לא במסגרת התחדשות עירונית, לא דרך הרשות?      

דוד צור: כן דרך הרשות

יעקב אשר: אז הם כבר מטמיעים את ה – בסוף התחדשות עירונית לוקחת בתוכה את כל הנושאים האלה של ה - - -      

דוד צור: ודאי צריך עוד שחקנים, ודאי יש מקום לרמ"י ולמשב"ש ול - - -     

יעקב אשר: כן, אבל ההיגיון הזה שהקפיאו בגלל שאין זה, כשאתה מקפיא תכנית מגרה היא לא תהיה אף פעם, אם אתה לא מקפיא אולי זה יביא לחץ להביא ל - - -      

דוד צור: בעבר גם אגף התקציבים לא יכול היה לשמוע על תכנון בפריפריה, איפה שאין כדאיות כלכלית, היום הוא כבר מבין שכלכלית  כבר יצא ומתכננים גם כשלא כדאי

יעקב אשר: לא, לא, לא, אנחנו בכל הישיבות שלנו מדברים על המבט הזה, אתה אומר תעזבו את אזור המרכז, גדרה וזה, שם זה מתנהל לבד, היזמים יודעים לעשות לבד, פה הם צריכים את העזרה

דב יוסף: אנחנו לפני שנה רק הצלחנו סוף סוף להביא את משרד התחבורה לתכנן תכנון ראשוני לרכבת לטבריה, מתברר שעד שהגענו לא היה בכלל תכנון לרכבת

יעקב אשר: איפה התחנה הכי קרובה לטבריה היום?      

דב יוסף: עפולה או בית שאן

דב יוסף:  לבית שאן יש רכבת ולטבריה אין

דב יוסף:  טבריה, שמגיעים אליה שני מיליון לבתי מלון ועוד מיליון שבאים לכנרת אין רכבת ולבית שאן ו - - -     

קריאה: לבית שאן בגלל ירדן

קריאה: מסילת העמק

יעקב אשר: בסדר, אבל אם יש אזור תיירותי שמישהו במדינה יודע שמגיעים כך וכך תיירים אז כשיש רכבת ואתה מחבר אותה מנמל תעופה כזה או אחר אז זה היגיון

דב יוסף: כרגע יש תכנון ראשוני, אנחנו מבקשים שתעזרו לנו שזה יהפוך להיות לתכנון סטטוטורי כדי שנתקדם הלאה שבעזרת ה' תוך עשר שנים תהיה רכבת, כי חמש שנים לוקח תכנון, חמש שנים לוקח בנייה, אנחנו בשנה הראשונה רק של קדם התכנון

יעקב אשר: מה התכנון בתחבורה? מישהו יודע ממשרד התחבורה?      

דב יוסף: זה עבר את שלב הקדם

עמית הלוי: זה מופיע בתקציב עכשיו או לא?      

דב יוסף: לא, זה עדיין לא מופיע

יעקב אשר: לא, אם זה רק בהתחלת תכנון

הילה הייבלום: הם עוד לא לגמרי מבינים מה רוצים, אבל המסמך האסטרטגי ב-2040 תהיה תחנת רכבת או גם רכבת קלה שממשיכה ונכנסת לתוך טבריה שתתחבר לשכונה החדשה שהמסמך האסטרטגי הציע

דב יוסף: לא, לא תהיה פה רכבת קלה, בתוך טבריה לא תהיה רכבת כי אין רכבת בעולם שעומדת בשיפועים האלה שיש

קריאה: הרעיון שלנו לטבריה זה לנתב"ג ולחיפה, הגובה כאן זה 400 מטר, בין טבריה עלית לכנרת אתה לא יכול לעלות עם רכבות, גם הרכבות העירוניות כמו בירושלים - - -      

יעקב אשר: ההשקעה של רכבל מול השקעה של רכבת קלה מבחינת כסף?      

קריאה: להבנתי היא הרבה יותר זולה בצורה קיצונית

קריאה: אני לא יודע כמה זה אפקטיבי

יעקב אשר: חברים, חבר הכנסת מלביצקי צריך לצאת, אז אני רוצה כמה מילים שלך כי לא תהיה בישיבת הסיכום

חנוך דב מילביצקי: קודם כל תודה על הזכות להיות פה, תודה על ההזמנה, זה חשוב

חנוך דב מילביצקי:  אני את כל הדברים הללו שומע לראשונה, אני גם חבר כנסת חדש, אני זמין לכם ואני חייל נאמן של היושב ראש, והוא יודע - - -     

יעקב אשר: וחבר בכיר בתנועה שהיא בשלטון

חנוך דב מילביצקי: ואני באמת לרשותכם בכל מה שצריך, וזה חשוב, זאת אומרת הדברים הללו הם מאוד מאוד חשובים

חנוך דב מילביצקי:  יש לי גם קצת רקע בתכנון, הייתי יושב ראש ועדה מרחבית מוסדות הכרמל

יעקב אשר: זה דז'ה ווּ

חנוך דב מילביצקי: יש לי גם כל מיני רעיונות שנוכל לדבר עליהם ובאמת אני לשירותכם

חנוך דב מילביצקי:  באמת

חנוך דב מילביצקי:  תודה רבה ואני לשירותכם בכל דבר

יעקב אשר: תודה

עמית הלוי: ואני שכן שלו במליאה ולצעוק הוא יודע והוא צועק דברים טובים גם, רק צריך לצעוק על התקציב של טבריה ודברים יסתדרו

דב יוסף: אנחנו ממשיכים

דב יוסף:  אלה תמונות שעשינו כשאמרנו שאנחנו רוצים לשפר את האיכות של התושבים, אתם רואים פה את גני המשחקים, אתה רואה פה, נכנסים לתוך הרחובות, טיפול כירורגי בשכונות העיר, בכול מכל, עשייה בכל התחומים, פותחים פה עורקים, ציר מרחוב גיא, כביש שיעבור עד למרכז העיר כדי לפתוח את העיר יותר, ציר שני זה מכיוון של מגדל עד לכניסה של העיר ליד צומת המצפור שם, לפני הכניסה לכיוון כפר חיטים

יעקב אשר: הכביש, מה המצב הסטטוטורי שלו?      

דב יוסף: תכנון מלא, צריך רק תקצוב לזה כרגע

דב יוסף:  זה נמצא בתוך הסכם הגג אז זה יהיה

דב יוסף:  זה האצטדיון שאנחנו עובדים עליו כרגע

דב יוסף:  יש לנו קבוצת כדורגל שהיא ממש לפני עלייה לליגת העל, גם פרויקט שחשוב לנו, פרויקט של גן העיר שכרגע בביצוע של זה, גם האצטדיון בביצוע

דב יוסף:  כך ייראה גן העיר

יעקב אשר: האצטדיון בביצוע, ממומן על ידי?      

דב יוסף: חלק משרד הספורט, חלק מפעל הפיס, חלק קרנות של הרשות

דב יוסף:  גן לאומי של טבריה הקדומה, יש כאן פארק עתיקות שמכיל בתוכו היסטוריה שלמה

דב יוסף:  אתה נוסע היום בכביש 90 אתה לא יודע שאתה נוסע 20 מטר מהסנהדרין, איפה שהיו הסנהדרין

דב יוסף:  ממש ככה, 20 מטר מהכביש שאתה נוסע בו, ישבו שם הסנהדרין

דב יוסף:  אתה לא רואה את זה, אתה לא שומע עליו

יעקב אשר: אנחנו אמורים להיות בסיור שם, לא?      

דב יוסף: כן

יעקב אשר: אולי היה צריך לשים את הכנסת פה אולי

דב יוסף: יש גם משרדים של כנסייה ויש שם אתר שלם של עתיקות

דב יוסף:  אנחנו נראה את זה בעיניים, המרחצאות, המסגד, שרידי החומה, כל זה נמצא שם בתוך טבריה הקדומה

יעקב אשר: הדברים האלה, היום יש לך תקציב לפתח אותם?     

דב יוסף: לי אין

דב יוסף:  אנחנו עם רשות העתיקות

דב יוסף:  זה רשות העתיקות, אלי אסקוזידו מנסה לגייס החלטת ממשלה כדי איכשהו לפתח את המקום הזה

דב יוסף:  רשות העתיקות אומרת שהמקום הזה הוא בין החשובים במדינת ישראל, יותר מאשר קיסריה

דב יוסף:       הלאה

דב יוסף:  יש לנו כל מיני פרויקטים

דב יוסף:  מה נשאר לנו לעשות? חלק ביצענו, אנחנו כבר נמצאים ברשות שהיא מאוזנת, הגירעון המצטבר שלנו יחסית הוא נמוך

דב יוסף:  אני קורא לזה בעצם, כמו בן אדם שהייתה לו סתימת עורקים במשך 30-20 שנה, אבל הוא הלך והוא היה חי, אבל חי מת כזה, הלך לצנתור, פתחו לו את העורקים, הכול טוב ויפה, הלב שלו מתפקד כמו שצריך, אבל הוא לא יכול מחר-מחרתיים לרוץ, הוא צריך, כמו שאמרת בדיוק, עוד תקופה מסוימת של חיזוק

דב יוסף:       למה אנחנו מתכוונים? מה צריך לעשות עוד בשנתיים הקרובות? א', הפחתת הגירעון המצטבר מתחת ל-44 מיליון שקל, הסדרת שגרת ניהול בעירייה תוך ייעול תהליכים ועבודה תקינה

דב יוסף:  אל תשכח במשך עשרות שנים העירייה פה התנהלה ממשבר למשבר, ממשבר למשבר, אז לא כל כך הקפידו על שגרת ניהול מסודרת שנוכל לעבוד ולתפקד, שכל אחד יידע בדיוק מה צריך לעשות

דב יוסף:  קידום החלטת ממשלה מקיפה לעיר טבריה שכוללת את כל הדברים, תיירות, תשתיות, פיתוח, כל זה חייבים ואנחנו צריכים את העזרה שלכם פה, עזרה חשובה מאוד שלכם להמליץ בפני שר האוצר ובפני כל השרים האחרים וכל משרד ייתן מכיסו, כל משרד ייתן כדי להביא את זה

יעקב אשר: אתה מדבר מעבר להסכם הגג

דב יוסף: כן, מעבר להסכם גג

דב יוסף:  הסכם הגג זה לשכונות החדשות

דב יוסף:  יישום הסכם הגג בסכום של 2

דב יוסף: 7 מיליארד שקל

יעקב אשר: אין לך בהסכם הגג דברים של ותיקות?      

דב יוסף: יש, אבל זה חלק קטן מאוד, חלק קטן

דב יוסף:  אנחנו רוצים לגמור את התכנון של הביצוע, יש לנו לגמור לבצע ולתכנן את שיקום הטיילת של טבריה ואת כל מרכז תיירותי

דב יוסף:  כמו שאדי אומר, זה משהו כמו 250 מיליון שקל, הוא גם בא עם קלסרים אם תרצו לראות, הכול מוכן אצלו

דב יוסף:  התנעת תהליכי התחדשות עירונית, כמו שדיברנו על זה כרגע, הן בשל רעידת האדמה וגם כדי לשפר את איכות החיים של התושבים

דב יוסף:       תכנון ובנייה של בניין עירייה, שירכז את כל המשרדים, כדי שברעידת אדמה לא יטפלו בנו, אנחנו נטפל באנשים, חלילה ברגע שתהיה כאן

דב יוסף:  אגב, גם בזה אני לא מבקש שקל אחד מהמדינה

דב יוסף:  אני רוצה לעשות עסקה עם המינהל, המינהל אומר לי שזה לא לפי הכללים

דב יוסף:       יישום תכנית ההמראה וניצול התקציבים לצמיחה כלכלית

דב יוסף:  כמו שאמרת, לפתח פה עוגנים חדשים כדי שאולי בעתיד בכלל לא נצטרך את הממשלה, יש לנו פה את התיירות, יש לנו פה את הכנרת, יש לנו את המשאבים, אולי בעתיד בכלל לא נצטרך את מענק האיזון, לא צריכים את הממשלה ולא את משרד הפנים

דב יוסף:       ליווי ועידוד הקמת שישה מתחמי בתי מלון בטבריה חדשים, הקמת גן לאומי בטבריה הקדומה יחד עם רשות העתיקות, הרט"ג ומורשת

דב יוסף:  השלמת האצטדיון העירוני, שזה פרויקט הדגל שלנו, זה משהו כמו 80-70 מיליון שקל, זה לא פשוט

דב יוסף:  בניית 200 כיתות לימוד שחסרות כאן בטבריה

יעקב אשר: שהן לא בתוך ה –      

דב יוסף: לא בהסכם הגג

יעקב אשר: זה גירעונות עבר, מה שנקרא

דב יוסף: נכון, נכון

דב יוסף:  פתיחת שני עורקי כניסה חדשים לעיר כמו שהצגתי אותם

דב יוסף:  קידום פרויקט הרכבת, מסילת הגלל והרחבת כביש 768 כך שיותאם לגידול של העיר, להתפתחות של בית החולים, זה הכביש שמוביל לבית חולים פורייה, כביש צר, פקוק כל הזמן, לא מתאים לסדר הגודל שאנחנו הולכים, במיוחד כאשר אנחנו מקימים שם שכונה של עוד 5,000 יחידות דיור, נכון?      

קריאה: 6,000 יחידות דיור

דב יוסף: אז אנחנו חייבים שם להרחיב את כביש 768, גם בזה אנחנו צריכים את העזרה שלכם מול משרד התחבורה

דב יוסף:       תודה רבה לכם, ביחד נבנה עתיד טוב יותר לטבריה

דב יוסף:  תעזרו לנו, זה מה שאנחנו מבקשים, תנו לנו את הדחיפה הזאת, אנחנו נמשיך

דב יוסף:  יש פה צוות מקצועי טוב, יש כאן גזברית טובה, יש כאן מהנדס עיר צעיר ונמרץ, יש כאן יועץ משפטי שעוזר, יש כאן מנכ"ל שצמח מהתפקיד הנמוך ביותר פה בעירייה, היה פקח והיום הוא מנכ"ל, מכיר את כל המחלקות, היה מנהל מחלקה, מנהל אגף, מנהל אגף הכי גדול בעיר

דב יוסף:  יש כאן מנהל תשתיות של החינוך, עופר כהן, שגם כן מת לעבוד

דב יוסף:  יש כאן את אלרם, הוא בא עם חולצת טריקו כי הוא כל הזמן עובד, הוא מהנדס, אבל הוא עובד בשטח

יעקב אשר: מה הוא, תשתיות?      

דב יוסף: הוא תשתיות, מהנדס פיתוח

יעקב אשר: רואים עליו תשתיות

דב יוסף: והכי חשוב זה שיש לנו חברי מועצה שהם לא פוליטיקאים

דב יוסף:  אני פוגע פוגע, אבל הם לא פוליטיקאים, כל אחד בא עם ההבנה ועוזרים

דב יוסף:  יוסי חדד, אני לא מבין איך משלמים לו משכורת במשרד השיכון, אני אגיד לך את האמת, אם יבדקו את הקילומטרז' שלו הוא פה אצלנו יותר ממשרד השיכון

דב יוסף:  יש לנו את עמי ממשרד האנרגיה שעוזר לנו בכל, ברכבת, כל מה שאנחנו מבקשים

עמינדב פיינשטיין: בועז, שכחת את הטמנת קווי החשמל, אני לא יכול להגיד, אבל זה אתה עשית

דב יוסף: לא, זה גם כן

דב יוסף:  אנחנו רוצים להטמין את קווי חשמל מתח גבוה והגענו להבנה עם משרד האנרגיה והתשתיות

יעקב אשר: ועם חברת חשמל

דב יוסף: ועם חברת חשמל, כן

יעקב אשר: והם לקחו על עצמם את כל התקציב?      

דב יוסף: את כל התקציב על חשבונם, אבל אנחנו באותם כבישים שאנחנו נכנסים שם לתיקון כביכול

יעקב אשר: אז אתם עושים להם את העבודה

יעקב אשר:  הבנתי

דב יוסף: כן, בדיוק, שילוב של שני הדברים ביחד

יעקב אשר: אני לוקח רגע את השרביט ממך כי אני רוצה לסגור כרגע את האירוע

יעקב אשר:  אנחנו נעשה עוד ישיבת סיכום, מי שיוכל להיות ודאי שזה חשוב

יעקב אשר:  קודם כל מילה אחת, השאיפה של כל מועצה ממונה זה בסופו של דבר להביא עיר למצב שתוכלו להעביר אותה לנבחרי ציבור

יעקב אשר:  נבחרי ציבור זה לא שם גנאי

יעקב אשר:  נבחרי ציבור, כשהאווירה היא טובה, כשהמערכת עובדת, כשהגוף מקצועי, הם יכולים לתרום הרבה מאוד ואני בטוח שזה גם השאיפה שלך ושאיפה שלנו

דב יוסף: חד משמעית

יעקב אשר: רק צריך באמת להביא את העיר כבר מספיק בריאה ומתוכננת והולכת קדימה ואנחנו עוד רק נראה לי באמצע העבודה במקרה הטוב

יעקב אשר:       חבר הכנסת, רצית להגיד עוד כמה מילים כאן, וגם עינב ממשרד הפנים, אם היא לא תהיה בהמשך, אז היא רוצה לדבר

עמיר פרץ: וגם משרד הבינוי

עמיר פרץ:  גם וגם, ליטל ועינב

יעקב אשר: אז אני התחלתי עם עינב ממשרד הפנים, לא טעיתי, ליטל מהשיכון, אבל קודם כל חבר הכנסת הלוי

עמית הלוי: תודה

עמית הלוי:  קודם כל אני מצטרף למחאה של הרב אוחנה וגם שמעתי מדבריך

עמית הלוי:  הערה, ראש העיר, שפוליטיקאים זה לא רק שלא מילת גנאי, זה מילה טובה, תפקיד חשוב

עמית הלוי:  זה נכון שעושים לנו רדוקציה, ראש העיר, אומרים לנו שכל פוליטיקאי ישר זה אוטומטית זה, אז כדאי להחזיר את השיחה למקום הנכון

עמית הלוי:  ואחרי שאמרתי את זה ברור לגמרי מכל התיאור המרשים מאוד שהנחת כאן שאנחנו, כמו שאמר פה היושב ראש, ממש באמצע הדרך או בתחילת האמצע של הדרך, כלומר אם אנחנו בתחילת ההמראה, אמרת מניסיונך מבני ברק שלעזוב את העיר אחרי, שמערכות ממשלתיות יעזבו אותנו אחרי ההבראה, כשאנחנו בתחילת ההמראה, זה יכול לקרוס פנימה חזרה ולכן אני מאוד מחזק אותך על כל העשייה כאן, ראש העיר

עמית הלוי:      אני יוצא מכאן עם ארבעה דברים, בעיניי, ואני אשמח להיות שותף לזה ולכבוד יהיה לי להיות שותף לקדם את זה

עמית הלוי:  אחת, זה העיקרון שאמרת כאן, שאני מתפלא שהוא לא נמצא במשרדי הממשלה עד עכשיו, לא חשבתי על זה לפני כן, אני מודה, שעיר שקולטת תיירות, עיר, בוודאי במונחי תשתיות, בהקשרים של תשתיות, עיר שיש לה חוץ מהתושבים, 50,000 תושבים, יש לה עוד שני מיליון, שלושה מיליון במצטבר שמגיעים, ברור שבמשרדי התשתיות השונים צריכים לקחת את זה בחשבון, לא יעלה על הדעת

עמית הלוי:  אגב, זה קורה אותו דבר ביהודה ושומרון שלא מחשיבים, כאילו סופרים רק את היהודים שגרים, אבל יש שם על הכבישים עוד מיליון וחצי איש שנוסעים

עמית הלוי:  זה דבר שדורש שינוי, ואני חושב, אדוני היושב ראש, שצריך להוביל את זה

יעקב אשר: זה לא רק הכבישים, זה דורש שינוי להרבה דברים

עמית הלוי: נכון, נכון, בוודאי בהיבטי תשתיות

יעקב אשר: מערכות, מערכות ביוב, מערכות תשתית

יעקב אשר:  זה עולם אחר

עמית הלוי: נכון, לגמרי

עמית הלוי:  זה לגבי המושג עיר קולטת תיירות

עמית הלוי:  אני לא מכיר אותו במשרדי ממשלה

עמית הלוי:  כשאני עבדתי בממשלה לא הכרתי את זה כמשהו שמאבחן אפריורית וזה דבר חשוב

עמית הלוי:       דבר שני, אני מחזק אותך לגבי היתרון היחסי, אני גם אדבר עם השר, יש לנו כמה פרויקטים משותפים שאנחנו מקדמים עם השר אליהו, יש פה יתרון יחסי של טבריה, היתרון של העיר העתיקה, של חמי טבריה

עמית הלוי:  כמו שאמרת, זה עוד הולך רחוק, ר' יהודה הנשיא, הזכיר פה היושב ראש את הסנהדרין, ר' יהודה הנשיא רחץ במרחצאות כאן

עמית הלוי:  אמנם עשיתם ביי-פס מעבר לכביש, הקמתם את חמי טבריה החדשה, אבל גם הישנה והגן הלאומי וגם זה, אלה דברים גדולים וצריך באמת לפתח אותם

עמית הלוי:  דונה גרציה זה סיפור מטורף

עמית הלוי:  דונה גרציה, זה שיש פה את האיש שעשה פה את החדר הקטן במלון הזה הוא ענק

עמית הלוי:  בכלל טבריה כעיר תיירות שיש לה יתרון עצום מבחינת מורשת, רקת וכו', כל הדברים האלה, זה דבר חשוב, בטח אחרי הסכמי אברהם, מרכז הקונגרסים וכל זה, זה יכול להיות לך פה אירוע גדול

עמית הלוי:       יש בעיה שאנשים מהאמירויות לא באים לירושלים

עמית הלוי:  ירושלים היא עיר מתויירת, 90% מהתיירות באה גם לירושלים, בשיא זה היה שלושה וחצי מיליון

עמית הלוי:  בטבריה, אם אתה תהפוך אותה לאירוע תיירותי משמעותי, תשקיעו בתחום הזה של הסכמי אברהם, גם בזה, אני אומר את זה כאחראי קבוצת הידידות מול בחריין, נפגשתי עם השגריר כמה פעמים, אפשר לייצר פה משהו אפרופו מרכז קונגרסים

יעקב אשר: יש לך פה את יושב ראש קבוצת הידידות של הכנסת

עמית הלוי: כן

עמית הלוי:  עוד שתי הערות

עמית הלוי:  הערה אחת, התקציב קורה עכשיו, לא צריך לומר לחברי הכנסת פה, לכן כל דבר, כולל התכנון של הרכבת, 100 מיליון חסר להשלמת תכנון, שאני חושב שהרכבת זה דבר גדול מבחינה זאת

עמית הלוי:  עכשיו, יושב לימינך אדם שהוא קצת לוחץ על יו"ר ועדת כספים, אני ראיתי שכשלוחצים יוצא, לא יודע, צריך, תלחץ עליו, אל תוותר

יעקב אשר: כן, אבל כשאני לוחץ על יושב ראש ועדת כספים הוא צריך ללחוץ על מישהו מהמפלגה שלך

עמית הלוי: אה, זה גם, הבנתי

עמית הלוי:  בסדר, אז הוא החזיר את זה, ראית שהוא החזיר אליי

יעקב אשר: לא, לא החזרתי

עמית הלוי: הוא רוצה השלמה

עמית הלוי:  יהיה, אני יודע שגם לנתניהו יש חיבה גדולה מאוד לעיר

עמית הלוי:  ואני אומר שוב, יש פה יתרונות יחסיים

עמית הלוי:  כל עיר צריכה לדעת מה היתרון היחסי שלה ושם להשקיע

עמית הלוי:  פה בהקשר של התיירות, חוץ מהבריכה הגדולה שהקדוש ברוך הוא שם פה, חוץ מזה באמת יש פה יתרון יחסי של העיר העתיקה לאורך כל הדרך וצריך לנצל אותו

עמית הלוי:       דבר אחרון זה כן חובתנו, זה הסכנה

עמית הלוי:  כלומר אם יש, אני לא בקי בכל האירוע הזה, אבל אם אכן בקווי ההעתק וכו' יש פה עניין של סכנת נפשות אז מבחינת סדר עדיפויות אחרי כל הדברים שאמרתי קודם, ברור שצריך להיכנס לזה

עמית הלוי:  כלומר זה שיש פה שכונה שאם היא באמת בסכנה, אני לא אומר, יש פה דעות בעניינים האלה, אבל אם היא באמת בסכנה ורק הפסיקו בגלל שראו שזה 500 דירות, אז זה צריך - - -     

קריאה: אין חילוקי דעות, צריכים להתמגן

עמית הלוי: לא, אני רק אומר באיזה רמת סכנה זה, תמיד יש סדר עדיפויות

עמית הלוי:  גם כביש מסוכן הוא מסוכן

עמית הלוי:  ואני רוצה לסיים במה שאמרת, נתת פה דוגמה, שגם לא ידעתי, על מנכ"ל העיר שהוא התחיל מלמטה וצמח, אז אני תמיד אומר, היו לי כמה מוסדות חינוך שניהלתי, בא המנכ"ל ואומר לי: תשמע, נתתי לו את כל העבודות לעשות, גם של המזכירה, למה? כי אז הוא – היום בתור מנכ"ל העירייה, שמעון, אני בטוח שהיכולת שלך לנהל ברמה הכי גבוהה את העיר בגלל שאתה מכיר את כל המערכות האלה, חוץ מהחברות ששמעון מקרין פה במסדרונות, האווירה הטובה וכל זה, חם בטבריה בדרך כלל, אז שמעון לפעמים גם מצנן את החום ועושה אווירה טובה

עמית הלוי:  וכל הכבוד לכולכם ואנחנו נשמח לעזור כמובן

יעקב אשר:  תודה רבה

יעקב אשר:  עינב

עמיר פרץ: קודם כל אנחנו שמחים שהגעתם לצפון ובחרתם לפתוח את הסיורים שלכם בטבריה, עיר שמאוד חשובה לנו בצפון כעוגן כלכלי, לא רק לעיר, לכל הצפון, זה משליך

עמיר פרץ:  דיברו כאן על האשכול אז כשיש תיירות בטבריה זה נותן תיירות לכל הסביבה, גם לבית שאן יגיעו וגם לרמת הגולן, ואנשים שיגיעו לכאן יגיעו לא ליום ויומיים, אלא אנחנו רוצים באמת לפתח כאן עוגן כלכלי

עמיר פרץ:       העיר טבריה זכתה

עמיר פרץ:  אנחנו מאוד מכבדים את הדמוקרטיה ורוצים שיהיו כאן בחירות, אבל לצערנו מכל מה שנוצר היא זכתה בבועז

יעקב אשר: אין רע בלי טוב, את אומרת

עמיר פרץ: כן, נכון

עמיר פרץ:  לפחות נסתכל על לא חצי הכוס המלאה, אלא לגמרי כוס מלאה כאן

עמיר פרץ:  בועז הביא בשורה לעיר והצמיח אותה ואנחנו חייבים לעזור לו להמשיך

עמיר פרץ:  אנחנו, משרד הפנים כמובן, עובדים, שחררנו את חשב מלווה, זה תהליך שנעשה כאן, אחרי שנים של הבראה עברנו להמראה, אחת משלוש הערים שמהבראה להמראה אמיתית

עמית הלוי: מתוך כמה? כמה דוגמאות יש להצלחה כזאת פנומנלית?      

עמיר פרץ: בסך הכול שלוש רשויות בצפון

יעקב אשר: כרגע, לא אלה שהיה להם פעם

עמיר פרץ: נהריה, שהיא דוגמה טובה לעניין, גם כן שעברה מהבראה להמראה, קרית שמונה וטבריה

עמיר פרץ:  אבל באמת הפוטנציאל הגדול, מעבר לניהול עיר, שהוא צריך לנהל עיר, הוא צריך לתת לתושבים שלו פינוי אשפה ובתי ספר וכל הדבר הזה אנחנו מדברים כאן על משימה לאומית, המשימה של התיירות בטבריה

עמיר פרץ:      הנושא של החלטת ממשלה

עמיר פרץ:  אנחנו נשמח לקדם את זה, אנחנו נשמח לתכלל את זה יחד איתכם, כמשרד הפנים אנחנו רואים את כל המעטפת

יעקב אשר: זה דבר פופולרי, יש הרבה ערים שמבקשות את זה עם ייחודיות, אולי צריך לקרוא לזה בשם אחר, אבל צריכים את המהות של זה, שזה צריך לבוא מכמה אגפים, לאגף פה את העניין הזה

עמיר פרץ: באמת צריך לדבר על האזור כאזור תיירות וכן לתכלל את זה כהחלטת ממשלה תיירותית לאזור טבריה והסביבה, כמובן שרשויות נוספות

עמיר פרץ:  אף רשות בצפון לא באמת עשירה, אין לנו מאיפה להעביר

עמיר פרץ:  שאלת לאן הם הולכים לעבוד, זה לא שיש כאן במרחק של חצי שעה איזה מרכז הייטק גדול

יעקב אשר: זה בדיוק, זו הבעיה

יעקב אשר:  אבל הפוך, ברגע שאתם תהפכו אז הם ייהנו מזה

עמיר פרץ: בדיוק, ברגע שנהפוך וניקח את המשאב שזכו בו טבריה ונתחיל למקד בזה את הכוח

עמית הלוי: זה בניגוד לבית שאן

עמית הלוי:  בבית שאן, אגב, בבית שאן - - - מאוד התנגד לרכבת, אבל דווקא טבריה, אם הנסיעה לאזורים כמו חיפה, כמו שאתה אמרת, זה דו צדדי, יכול להיות שזה כן יהיה ב - - -     

יעקב אשר: חיפה, תל אביב

עמית הלוי: לא, גם אנשים שיעבדו בחיפה, כמו שאתה אומר, לא תעסוקה, אבל עדיין זה יאפשר - - -     

עמיר פרץ: חייב

עמיר פרץ:  המוביליות היא הכרחית כאן, זה גם ייתן עוגן

עמיר פרץ:  ראינו את המפה, מגיעים לטבריה, אז באמת יותר קל להגיע אחר כך לרמת הגולן או לקרית שמונה או לכל מקום אחר

עמיר פרץ:       הנושא של רעידות האדמה

עמיר פרץ:  אנחנו במשרד מלווים את הרשויות, את תשע הרשויות שנמצאות כאן במחוז, הסכנה היא מיידית ואנחנו רואים את זה

עמיר פרץ:  הופתענו קצת שבדיוני התקציב הנושא הזה לא באמת קיבל את ה - - -     

יעקב אשר: את יודעת למה? כי אין לזה אבא, כי זה חלק משרד הפנים - - -      

עמיר פרץ: אולי כדאי שאתם, חברי הוועדה - - -     

יעקב אשר: לא, אני לא אבא, אני יכול רק לכנס כמה אנשים עם פוטנציאל להיות אבא, כי אין לי תפקיד ביצועי בממשלה, אבל מה שהתברר בישיבות, אנחנו הולכים לעשות ישיבת המשך לעניין הזה, זה שאין זה

יעקב אשר:  אבל אני כן יכול להגיד, הייתה לי פגישה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, א', הקימו קבינט לנושא רעידות האדמה, זה דבר אחד, דבר שני, מרכיבים עכשיו צוות פעולה שיהיה לו אבא ויהיה לו אמא, אנחנו נחכה לראות את התשובות שלהם בזמן הקרוב לעניין הזה וכמובן תקציבים

יעקב אשר:       פה שם המשחק, הרבה, מה שאני רואה גם זה שמינהל התכנון כמובן, למצוא את התכניות הנכונות לעשות וסבסוד של המדינה בעניין הזה, לא יעזור כלום

יעקב אשר:  אז הרחיבו, יוסי בוודאי יודע שהשנה יש הרבה יותר כסף בהתחדשות עירונית, ממה שהיה 150 מיליון פעם שעברה, היום זה 450 לשנה אחת ואחר כך עוד 450

דוד צור: זה 450 וזה לא עבר

יעקב אשר: אני חושב שכן עבר

יעקב אשר:  ממה שאני כן יודע

יעקב אשר:  ואם לא אז זה לא טוב

עמיר פרץ: הקמת המִנהלת לנושא הזה היא הכרחית, שתרכז את כל הנושאים

עמיר פרץ:  לנו יש את אגף החירום והביטחון שמלווה את הרשויות המקומיות וצריך לתכלל את הדבר הזה

עמיר פרץ:  אז תודה לכם, ובועז, תמשיך לעשות חיל

יעקב אשר: ליטל מהמשרד שלך

ליטל לוי: נקודה קצרה שעשיתם לי אחלה הקדמה

ליטל לוי:  אני באמת רציתי לדבר על זה, דיברנו במהלך המצגת על הנושא של רעידות אדמה והטיפול בטבריה בחיזוק מבנים

ליטל לוי:  אנחנו צריכים לזכור שחיזוק מבנים זה נושא של תר"ש, תכנית רב שנתית, שזה ייקח זמן וזה תהליך ארוך טווח וטוב שמתחילים אותו מעכשיו, אבל אני מבקשת גם לשים לב ולקחת בחשבון שרעידת אדמה יכולה לקרות גם היום ומחר וצריך לבנות תכנית לחיזוק הרשויות לאופן ההתמודדות שלהם עם רעידות אדמה

יעקב אשר: לפי הסטטיסטיקה זה יכול להיות מעוד שבוע עד עוד שבע שנים, שנגיע ל-100 שנה שאומרים שזה יקרה

יעקב אשר:  אבל, איך אמרנו? אנחנו מתפללים לקב"ה

ליטל לוי: אבל באמת אנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון ולא רק לחשוב על חיזוק המבנים, אלא ההתמודדות של הרשות כי בסופו של דבר הרשויות הן אלה שייאלצו להתמודד עם זה בשעות הראשונות לבד וזו ההתמודדות הכי חיונית

יעקב אשר: זה חלק מהדיונים

דב יוסף: אנחנו נהיה בהריסות, מה נתמודד?      

יעקב אשר: לא, היא דיברה גם על אחרי, היא דיברה על ההכנה לאחרי

יעקב אשר:  אבל אומר ראש העיר, אם הבניין הזה יקרוס כשאני פה עם צוות החירום אז –      

דב יוסף: איך? אבל אני צריך לדעת להיות שם

דב יוסף:  מי יודע מתי? אז אני מציע שנצא מהר מהבניין, שלא יהיה חלילה איזה משהו

דב יוסף:              (בהמשך הסיור – רח' דוד המלך)     

יעקב אשר: זה השטח החום שם?      

דב יוסף: כן, בדיוק

דב יוסף:  הסדקים האלה, הרצפה, הקיר ההוא שם, תראו את התפר שיש כאן בין בניין לבניין

דב יוסף:  תסתכל למעלה בגג

דב יוסף:  אתם רואים? אחד מהם שקע

דב יוסף:  זה אומר שברעידת אדמה אין סיכוי שהבניין הזה יחזיק מעמד, אין סיכוי

דב יוסף:  יש כאן דיירים שגרים פה שהם לא יכולים לעבור דירה

דב יוסף:  זאת אוכלוסייה חלשה, הם לא יכולים להרשות לעצמם ללכת ולרכוש דירה עם תוספת של עוד איזה 400,000 שקל, 500,000 שקל במקום אחר

דב יוסף:  וגם מי יקנה את הדירות האלה? גם אם ירצו למכור – כאן מחיר של דירה לא יותר מ-600-700,000 שקל

דב יוסף:  גם רואים לפי העזובה שיש כאן

יעקב אשר: אבל היה כתוב שיש כאן איזה תכנית כרגע

דב יוסף: יש תכנית שם, הדירות ההן, איפה שיש מקום, שטח שאפשר להרחיב ולהתפתח למעלה ולעשות מכפיל של שמונה-תשע

יעקב אשר: אבל כאן, בגלל שהוא ישר כאילו

דב יוסף: צר, מקום קטן יחסית

יעקב אשר: אין לו ירידה כלפי מטה?      

דב יוסף: אין לו שום ירידה כלפי מטה

דב יוסף:  מאחורה יש את השטח החום שאנחנו יכולים לשלב אותו, אבל שוב, אם לא תהיה לנו את הסמכות החוקית לבצע את זה, זו תכנית שיכולה לקחת 15 שנה או עשר שנים

יעקב אשר: מהנדס העיר כאן? כי הייתי רוצה כפיילוט, שייתן לי נייר של הסיפור הזה עם השטח החום, כי דיברנו על מה שיש כרגע בחוק ההסדרים, שמדבר על שני דברים, קודם כל סמכות מקומית לתכניות, כרגע מדברים על 1,200 מטר, אני מדבר על יותר, והדבר השני זה הסיפור של השימוש בשטחים חומים

יעקב אשר:  אני רוצה את המודל הזה להריץ על הזה ולראות אם זה נותן תשובה

יעקב אשר:  לא רק בשביל טבריה

דב יוסף: בואו נראה את זה מקרוב, בעיניים

יעקב אשר: לראות מה אני צריך לתקן בחוק ההסדרים כדי ש - - -      

דב יוסף: הנה, אתה רואה? שים לב לרצפה, זה מראה לך שהייתה פה שקיעה

יעקב אשר: ברור, רואים את זה

יוסי פלד: אמרת, הייתה רעידה קלה, לפני התכניות הגדולות שייקחו ארבע-חמש שנים צריך פה עזרה ראשונה

דב יוסף: מי ייתן? זה בית פרטי

דב יוסף:  בוא תסביר לי איך אני יכול היום לקחת כסף פרטי וכסף של עירייה ולהכניס את זה למקום פרטי

דב יוסף:  הכול פרטי, כל זה בניין פרטי

דב יוסף:  מהקו הזה, מהשער, כל זה פרטי

יוסי פלד: אנחנו אומרים, אפשר לחשוב על התחדשות עירונית, אבל התחדשות עירונית זה חמש עד עשר שנים קדימה

יוסי פלד:  אנחנו מדברים על חיזוקים, נקודה

יוסי פלד:  מבחינתנו אנחנו לא יודעים מתי תהיה רעידת אדמה, היא תקרה, השאלה מתי, ולכן אני יוצא מנקודת הנחה בהמשך למה שעינב אמרה, צריך באמת, אמרתי את זה בכל פורום, צריך לדאוג שיהיה תקציב צבוע לנושא חיזוקים נקודה

יוסי פלד:  לתת את המענה

יעקב אשר: כרגע זה על השולחן - - -      

יוסי פלד: אני אומר לך עוד פעם, לא לקחו בחשבון, על אף שיש הצעת מחליטים, אני אומר לך שסדר הגודל שהם מדברים זה טיפה בים

יוסי פלד:  עד לרגע זה משרד הבינוי והשיכון חיזק סדר גודל של 29 בניינים בלבד

קריאה: בכל הארץ?      

יוסי פלד: לא, אני מדבר על טבריה

יעקב אשר: לא, אבל יש את הפיילוט שיש בקרית שמונה

עמיר פרץ: זה שלושה בניינים שהוסיפו להם ממ"ד

יוסי פלד: אנחנו מדברים פה על טבריה כרגע

יוסי פלד:  29 בניינים שחוזקו, כולל במסגרת אפילו קול קורא

יוסי פלד:  בנוסף לזה יש לנו ב-2023 עוד חמישה בניינים שיש עליהם תקציב, מעבר לזה אין תקציב

יוסי פלד:  כלומר לחזק בניין, רק לחזק אותו, ללא מיגון, סדר גודל של 150,000 שקל

יעקב אשר: לא

יוסי פלד: אז אני אומר לך, סדר גודל של 150,000 שקל

יעקב אשר: - - - אמרו אחרת

יוסי פלד: אז זה בדיוק מה שאנחנו מדברים, אנחנו מדברים בין 130 ל-150

יעקב אשר: זה מה שכרגע קורה ב - - -      

יוסי פלד: נכון, בין 130 ל-150

יעקב אשר: זה כולל ממ"ד?      

יוסי פלד: לא, כולל הממ"ד זה 250,000 שקל

יוסי פלד:  מה שאנחנו עושים עכשיו בקרית שמונה בפיילוט, שלושת הבניינים, זה חיזוק ומיגון בשלושה בניינים, פיילוט, זה 250,000 שקל, כולל ממ"ד

יוסי פלד:  לכן אני יוצא מנקודת הנחה שאם אנחנו רוצים באמת לתת סדר עדיפות, יש פה גם התחדשות עירונית וגם כל דבר שיכול לעשות פינוי בינוי, אנחנו באים ואומרים שאיפה שניתן להיכנס לחיזוק בתיאום לזה שאין כדאיות כלכלית, להיכנס לחיזוק במיידי, רק צריך להביא תקציב

יוסי פלד:       יש תכנית סדורה שעד עכשיו התעסקנו רק ברוב דיור ציבורי

יוסי פלד:  מה שאומר בועז, ראש העיר, הוא אומר נכון, הוא אומר שפה משרד הבינוי והשיכון לא ייכנס, למה הוא לא ייכנס? כי רוב הרוכשים פה פרטי, אין לו מה להיכנס לפה, זה לא עניינו

קריאה: ולקבלן פרטי אין כדאיות כלכלית

יוסי פלד: לכן אני אומר עוד פעם, צריך להכניס את היד לכיס ולתת פה כסף

עמית הלוי: כמה בתים, ראש העיר, יש כאלה שדורשים חיזוק?      

קריאה: 539

קריאה: זה היה באותו גובה?      

קריאה: כן, זה היה באותו גובה ובגלל התנודה של הקרקע אתה רואה את השקיעות

קריאה:  זו למעשה הקורה שמחברת בין העמודים, היא לא שקעה, אבל כל המסביב שלה שקע

קריאה: מה זה מסביב? זה כל הבניין שקע אם זה כאן

קריאה:           (בהמשך הסיור – קרית משה)     

הילה הייבלום: הגענו למבנים על קווי העתק

דב יוסף:  אגב, השכונה נבנתה ביוזמת משרד השיכון, כל השכונה הזאת נבנתה ביוזמה של משרד השיכון בשנת 1970 והיא בנויה על קו העתק

דב יוסף:  זה אומר שכל אלה שגרים בתוך השכונה הזאת וגם בשכונה הזאת, יש כאן מאות משפחות - - -     

קריאה: זו אחת השכונות הגדולות בטבריה

קריאה:  היא הכי גדולה

דב יוסף: והם יושבים על קו ההעתק, שזה אומר שזה המקום הכי מסוכן שיש ולמעשה אין טעם לחזק את המבנים האלה כי אף אחד לא ייתן לך היתר לבנות אותם

יעקב אשר: אסור לבנות על קו ההעתק

קריאה: לא, לחזק

קריאה:  רק חיזוק

דב יוסף: החיזוק לא יעזור

יעקב אשר: לא, יכול מאוד להיות, אני לא יודע, אני לא סיסמולוג, אבל סביר להניח שעל קו ההעתק עצמו גם לא יעזור חיזוק, למה? כי זה לא הבעיה של תנודת הקרקע, זה הבעיה של קרקע נפערת, זה התפר

קריאה: זה הפרדה של לוחות

יעקב אשר: בזה אני פחות מבין

דב יוסף: יכול להיות שעל חלק מהמקומות כן יהיה אפשר, נתרחק מהקו

דב יוסף:  נניח הקו עובר פה באמצע - - - פה אנחנו צריכים לתת את הדעת איך אנחנו פותרים את הבעיה כאן

עמית הלוי: אתה אומר באופן בסיסי, אין אפשרות לעשות חיזוק

יעקב אשר: פה זה החלפת שטחים, קרקע משלימה

קריאה: לעשות פה פארק

דב יוסף: נכון, זה אירוע גדול

הילה הייבלום: קרקע משלימה היא לא כל כך עוזרת

דב יוסף: משרד השיכון עבד פה על תכנית במשך שנה, בסוף הגיע - - -     

יעקב אשר: מה את אומרת? מינהל התכנון, אני רוצה לשמוע אותך

הילה הייבלום: לא, אני אומרת, או סבסוד

הילה הייבלום:  זה המנגנון המוצלח יותר בפריפריה, כי קרקע משלימה היא הרבה פעמים לא עוזרת הרבה פה בטבריה

קריאה: סבסוד למה? לא הבנתי

עמית הלוי: לקנות מהם את הבתים, זה מה שאת אומרת?      

הילה הייבלום: לא, לסבסד

עמית הלוי: מה זה לסבסד?      

הילה הייבלום: אתה אומר לחזק דירה עולה לי 200-300,000 שקל לדירה

עמית הלוי: 100,000 שקל לדירה

הילה הייבלום: לא, הם נתנו עכשיו מחירים אחרים, בדיוק עכשיו

הילה הייבלום:  בקרית שמונה היה 230,000 ליחידת דיור

עמית הלוי: אבל שם זה כולל ממ"ד

הילה הייבלום: בסדר, כולל זה, אז גם פה אותו סבסוד יכול להגיע למבנים כאן ובנייה חדשה

עמית הלוי: איפה הבנייה?      

הילה הייבלום: לא באותו מקום

הילה הייבלום:  בעצם הרשות להתחדשות עירונית נכנסה - - -     

יעקב אשר: אבל צריך קרקע

הילה הייבלום: יש חלק מהקרקע שאפשר לתכנן עליה, הרשות להתחדשות עירונית נכנסה עם תכנון ודייקה איפה אפשר ואיפה אי אפשר והבעיה היחידה בסוף הייתה התקציב

יעקב אשר: כדאיות כלכלית

הילה הייבלום: כן, כי הקרקע צומצמה לשטח הרבה יותר קטן ואז היה בעיה - - -     

יעקב אשר: יפה, אבל אם על השטח הזה אנחנו מוצאים עוד קרקע משלימה מסוימת אני מוריד את הבעיה שיש לי בסבסוד

יעקב אשר:  לא לגמרי, אז יכול להתאים לי, לא 250 לדירה, אלא נגיד 150 לדירה

עמית הלוי: רגע, זו אפשרות אחת, הגדלת קרקע - - -     

יעקב אשר: לא, זה ביחד

יעקב אשר:  ההערה שלך נכונה, קרקע משלימה לבד לא תפתור את הבעיה, אבל קרקע משלימה עם סבסוד מסוים

הילה הייבלום: נכון

הילה הייבלום:  בדיוק, צריך ממש סל של פתרונות, אין פתרון אחד

עמית הלוי: אגב, מבחינת המדינה, אם בסופו של דבר היא הייתה צריכה להשקיע פה 100,000 שקל לדירה, אפילו 100,000 שקל, עזבי שנייה את המיגון, או 130,000 לדירה, אתה אומר: אני עושה פינוי בינוי לקרקע אחרת ואני מוסיף ממילא כסף, הרי פינוי בינוי בכל מקרה אתה נותן לי, לצורך העניין המדינה נותנת, אני מוסיף את ה-100,000 שממילא הייתי צריך לשים פה, אז זה סביר לצרף את שתי ה –      

קריאה: אכן, ואם אני מוסיף את המיגון

הילה הייבלום: בדיוק, צריך לאגם משאבים

הילה הייבלום:            (בהמשך הסיור)      

קטיה ציטרין סילברמן: נעים להכיר ותודה שבאתם

קטיה ציטרין סילברמן:  ד"ר קטיה סוניקן, היא פה מייצגת את המכון הגרמני הפרוטסטנטי לארכיאולוגיה שבהר הזיתים ואנחנו בשיתוף פעולה כבר שלוש שנים

קטיה ציטרין סילברמן:  אני פה מ-2009 מהאוניברסיטה העברית

קטיה ציטרין סילברמן:  אני מהמכון לארכיאולוגיה באוניברסיטה העברית, אני מרצה בכירה באוניברסיטה, אנחנו חופרים פה בטבריה, הרבה חלקים ממנה, הרבה תקופות מייסוד העיר בתחילת המאה הראשונה, ייסוד על ידי הבן של הורדוס הגדול, הורדוס אנטיפס, ואנחנו מגיעים עד לתקופה הצלבנית

קטיה ציטרין סילברמן:  זה מה שמדהים, שיש פה מעבר מתקופות לתקופות

קטיה ציטרין סילברמן:       אני כל הזמן אומרת שיש לי בעצם את הזכות לחפור פה, אני חושבת שזאת עיר באמת עם אי צדק ענק, זאת העיר שהחליפה את מקומה של ירושלים בחורבן המקדש וזה המקום שכל כך הרבה עשייה יהודית, ולא רק יהודית, זה איפה שהיהדות גם פגשה את הדתות המונותיאיסטיות האחרות ומשכו לפה מלומדים מכל הדתות ומכל התרבויות וזה מה שאנחנו עושים פה

קטיה ציטרין סילברמן:  אנחנו חופרים מהמאה ה-13-12 עד - - -     

יעקב אשר: מה היה פה לפני כמה חודשים?      

קטיה ציטרין סילברמן: זה שהיה פה זה הכביש הזה שאתם רואים פה ועוד יותר גרוע מזה, כל מה שאתם רואים פה בצדדים זה זבל, בגלל שכל האתר ההיסטורי של טבריה היה מתחת לאשפה

יעקב אשר: מה אתם עושים עם האשפה?      

קטיה ציטרין סילברמן: אז בינתיים הצדה ולוקחים לשם ואנחנו מחכים ל - - -     

יעקב אשר: ומה הפוטנציאל של המקומות האלה, הוא המשך עד איפה?      

קטיה ציטרין סילברמן: אז קודם כל אם היה לכם זמן היינו לוקחים אתכם לשער הדרומי של העיר, היינו לוקחים אתכם איפה שהקרדו, רחוב צפון דרום, מתחיל ואנחנו כרגע כבר בעצם נמצאים פה ומצאנו קטע מאוד מאוד יפה של הקרדו הרומי גם פה בחפירות כולל עדות לרעידת אדמה, ככל הנראה של 749, מה שנקרא הרעש הגדול, הרעש השביעי

קריאה: הייתה פה רעידת אדמה

קטיה ציטרין סילברמן: היו כמה

קטיה ציטרין סילברמן:  והרחוב הזה ממשיך צפונה וקולגה שלי, שלא הגיע, ד"ר חיים ממליה מרשות העתיקות, לפני חודש הוא חפר ברחוב אחווה עוד קטע של אותו קרדו

קטיה ציטרין סילברמן:  זאת אומרת ביום שאתם תיתנו את ההוראה להפוך את המקום הזה לאתר מורשת לאומית, פארק ארכיאולוגי - - -     

קריאה: הפארק הארכיאולוגי היום איפה הוא?      

קטיה ציטרין סילברמן: הפארק של חמת פה ובעצם כיום פארק ברקו הוא באזור הזה

יעקב אשר: איפה אנחנו עכשיו?      

קטיה ציטרין סילברמן: אנחנו בערך נמצאים פה

יעקב אשר: עכשיו בעיקרון מכאן עד לכאן, אם נגיד - - -     

קטיה ציטרין סילברמן: יש קרדו שאנחנו יכולים ללכת כל הדרך עם בתים, עם חנויות בצדדים, זה פשוט משהו באמת יוצא דופן ואני אגיד עוד משהו - - -     

יעקב אשר: מי מממן את כל הסיפור הזה?      

קטיה ציטרין סילברמן: זה מאוד חשוב, אני לא יודעת איפה קטיה נמצאת

קטיה ציטרין סילברמן:  גם קטיה

יעקב אשר: מה תפקידה בכוח?      

קטיה ציטרין סילברמן: היא המנהלת הרשמית, אנחנו משתפות פעולה בין האוניברסיטה העברית והמכון הגרמני

קטיה ציטרין סילברמן:  אז אתם שאלתם מאיפה הכסף, אז כל פעם מאז 2009 אני מביאה כספים מכל מיני גורמים, גם מהקרן הישראלית למדע, אבל בעיקר מחו"ל, בין היתר משוויץ, גרמניה והנה בשנים האחרונות (תרגום חופשי מאנגלית): המכון הגרמני לארכיאולוגיה הביא מימון שמסבסד למעשה את ההחזקה של כל הסטודנטים, יש לנו משהו כמו 50 סטודנטים מגרמניה שעובדים פה

קטיה ציטרין סילברמן:  תגידו לי כמה אתם יכולים להביא

יעקב אשר: (תרגום חופשי מאנגלית): השאלה הבאה

קטיה ציטרין סילברמן: (תרגום חופשי מאנגלית): אנחנו עובדים פה ארבעה שבועות, בחופשת הסמסטר שלהם ובחופשת הסמסטר שלנו, אנחנו מוסד אקדמי ואנחנו מגיעים לפה למחקר, אבל אתם יכולים לראות שאנחנו ממש עובדים וחושפים את הממצאים המרשימים

יעקב אשר: עד לאיזה עומק, איפה אתם נמצאים עכשיו? מה הגובה? כמה נשאר לכם עוד למקום הכי נמוך?      

קטיה ציטרין סילברמן: (תרגום חופשי מאנגלית): מאחורה, תראו שם, אנחנו הגענו כבר לשני מטר וחצי

קטיה ציטרין סילברמן:  אם תרצו לראות נוכל ללכת לשם

קריאה: כמה נשאר?      

קטיה ציטרין סילברמן: כמה נשאר לחפור?      

קריאה: לא, להגיע למטה, לאיזה שכבה הגעתם

יעקב אשר: תעשה חשבון, אם שם היא ירדה כבר שניים וחצי, אז פה יש לך עוד –     

קטיה ציטרין סילברמן: (תרגום חופשי מאנגלית): כרגע, אתם צריכים לדעת, שאנחנו בתקופה מאוד חשובה של טבריה, אנחנו במאה העשירית לספירה ואני חושבת שזו התקופה שהייתה תור הזהב של טבריה, זאת הייתה תקופה של התפתחות, זה הזמן של משפחת בר-אשר שהייתה מהבולטות פה ובסוף הם עברו לירושלים

קטיה ציטרין סילברמן:  זה הזמן של ניקוד התנ"ך שנעשה פה

קטיה ציטרין סילברמן:  מה שאתם רואים פה זה חלק מהחיים והתרבות של טבריה באותה התקופה

קריאה: אבל אמרת שהגעת לקרדו, לרומים

יעקב אשר: זה לא הרומי? זה היהודי?      

קטיה ציטרין סילברמן: זה המאה העשירית

קטיה ציטרין סילברמן:  חשוב לכם לדעת, אם אתם מבקרים במוזיאון ישראל יש שם מטמון מאוד מאוד מרשים שהתגלה בטבריה, הוא נתגלה בזמן הפיתוח של המקום, טיהור שפכים, זה מה שיש פה

קטיה ציטרין סילברמן:  זה מטמון משגע עם יותר מ-100 מטבעות, אבל חלק מזה, 85 מטבעות מאוד מאוד נדירים מהמאה ה-11, מטמון מכלי ברונזה, וכיום הוא מוצג במוזיאון ישראל

קטיה ציטרין סילברמן:  זה רק מראה את הפוטנציאל, זה לא נגמר פה

קטיה ציטרין סילברמן:  זה עד למעלה

קטיה ציטרין סילברמן:       אנחנו מבקשים עכשיו מרשות העתיקות אישור לא לכסות את זה

קטיה ציטרין סילברמן:  אם הם לא יגדרו פה, אם אנחנו לא נקבל את האישור לגדר פה בצורה הרמטית אנחנו מביאים את ה-JCB ואת כל מה שאתם רואים אנחנו נכסה מחדש

קטיה ציטרין סילברמן:  אז בואו תעזרו שזה יהפוך להיות לאמת

קטיה ציטרין סילברמן:           (בהמשך הסיור)     

יעקב אשר: איך אתם שומרים על זה?      

עינת עמבר-ערמון: אנחנו לא שומרים על זה, זה כולנו אחראים על המצב הזה וזה נראה נורא

עינת עמבר-ערמון:  אתה תיכף תראה מה היה כאן בשביל להבין כמה מצוין שעושים חפירות כאלה, אבל ברגע שמוצאים אתר כל כך חשוב - - -     

יעקב אשר: לסגור אותו, לשמר אותו, לעשות אותו יפה

עינת עמבר-ערמון: גם לאגם תקציבים ולדאוג לשימור שלו

יעקב אשר: איפה המליאה שלהם?      

עינת עמבר-ערמון: אם אתם רוצים לדמיין פה היה המבנה, כאן ישבו החכמים - - - פה הקים הורדוס אנטיפס, לא היה כאן כלום והוא בנה אותה ופה בשטח הזה נמצאו העדויות הראשונות למבנה ציבורי, ככל הנראה ארמון מבחינת העיטורים, שאנחנו גם שומעים ומכירים אותו, ויוסף בן מתתיהו שמתאר את הקמרונות שעשויים מזהב, היה מאוד מפואר

עינת עמבר-ערמון:       אבל זה לא העיקר עבורנו, מה שאנחנו רואים פה עכשיו זה את השלבים המאוחרים, גם מהשלבים של ימי הביניים יותר, של התקופות האסלאמיות, אבל גם את המבנה מהתקופה הביזנטית, שזה היה מבנה אמידים וייתכן מאוד שכאן ישבנו חכמינו וכתבו ועשו את הדברים

עינת עמבר-ערמון:       דבר אחר שאי אפשר לראות, הוא נמצא בהמשך, זה המט"ש של טבריה

עינת עמבר-ערמון:  אתם יודעים מה יש במט"ש של טבריה? חברים, מתחת הבריכות של הביוב, שם במקום הזה היה ככל הנראה בית המדרש

עינת עמבר-ערמון:  ז'ק הירשפלד שחפר כאן מטעם האוניברסיטה העברית למעשה חפר ומצא מגוון עדויות - - -     

יעקב אשר: אז סימן השאלה על הסנהדרין זה בגלל שאתם לא בטוחים שזה –      

עינת עמבר-ערמון: לא, אני אענה לך על השאלה, כי זו שאלה חשובה

קריאה: לא, קודם כל גם תרחיבי, בגלל שנמצאו גם במגדל, האזור הזה הוא סופר יהודי כמובן, תרחיבי על הממצאים מהתקופה הרלוונטית

עינת עמבר-ערמון: לגבי הסנהדרין

עינת עמבר-ערמון:  כולכם מכירים את המסכת מבבלי על הסנהדרין שעברה את מסע הנדודים מירושלים לגליל ובעצם זו מסכת שמספרת על הנדודים של הסנהדרין

עינת עמבר-ערמון:  יש מעט מחלוקות על האם זו באמת הייתה הסנהדרין והיא שמרה גם על השם ועל כל התפקידים, אנחנו יודעים שהסמכויות שלה לאט לאט קטנו, אבל בכל זאת פה אנחנו רואים את - - - כשאתם מסתכלים על התלמוד הירושלמי, איפה התלמוד הירושלמי נכתב? כאן, כאן הוא נכתב ותראו איך זה נראה

עינת עמבר-ערמון:      רק עוד מילה אחת על מה שאתם לא יכולים לראות, אבל בבקשה תאמינו לנו, נכון? כאן יש בור

עינת עמבר-ערמון:  כשתבואו לכאן עם הילדים, משפחות, תחזרו לכאן ותיכנסו ותבקרו ותרדו לתוך הבור הזה

עינת עמבר-ערמון:  יש פה מאגר מים בהשתמרות מעולה, אין הרבה דברים כאלה בארץ

קריאה: אפשר לטבול בו?      

עינת עמבר-ערמון: לא, אין בו מים, אבל הקמרונות יפהפיים

עינת עמבר-ערמון:  בגלל שאין לנו זמן ומאוד מאוד ביקשו ממני לקצר אני רוצה רגע לאנשי החזון שיש להם גם קצת יכולת לדמיין, תדמיינו את העיר הזו, תחזרו רגע אחורה בזמן לזמן שלפני כ-1,800 שנה, 1,700 שנה, תראו פה עיר ענקית גדולה וחשובה ומשמעותית שבמרכזה קרדו

עינת עמבר-ערמון:  אנחנו לא על הקרדו, אתם ראיתם אותו קודם באזור של קטיה

עינת עמבר-ערמון:  משני הצדדים של הקרדו שערים

עינת עמבר-ערמון:  תראו איזה דבר, תראו איזה יופי של שער היה כאן משני הצדדים

יעקב אשר: איפה כל זה?      

עינת עמבר-ערמון: את השער הזה אם יהיה לכם זמן אתם תוכלו לראות עוד היום

קריאה: אבל צריך לומר ליעקב גם, אם אנחנו ממשיכים דרומה כאן אנחנו מגיעים לבית הכנסת

קריאה:  את מגיעה איתנו לבית הכנסת?      

עינת עמבר-ערמון: אנחנו לא נלך עכשיו לבית הכנסת

קריאה: ליעקב, אם לא תראי לו ממצא תכלס מעשי אחרי זה ראש העיר לא - - -      

עינת עמבר-ערמון: אתם יודעים כמה בתי כנסת היו כאן? תהמרו כמה בתי כנסת היו כאן, לדעתכם? הימור

יעקב אשר: איפה זה פה?      

עינת עמבר-ערמון: בטבריה

יעקב אשר: כמה חסידים, כמה ליטאים, כמה ספרדים, שאמי, בלאדי, מרוקאי, ירושלמי

עינת עמבר-ערמון: אנחנו יודעים שדיברתם היום הרבה על רעידות אדמה והמוכנות? אז 749, רעש שביעי כאן בכל האזור

עינת עמבר-ערמון:  749 זה רעש שביעית, הוא נזכר במקורות

עינת עמבר-ערמון:  ברעש האדמה הזה הייתה כאן קטסטרופה, אנחנו מכירים את התיאורים ויודעים על 30 בתי כנסת שהיו כאן ונהרסו

עינת עמבר-ערמון:  דרך אגב, שנה אחרי זה שינוי שלטון, שנחשוב קצת מחשבות קדימה, אבל יש כאן לעיר הזאת, תראו, בית מרחץ יפה

עינת עמבר-ערמון:       והדבר הנוסף שאני רוצה להגיד לכם, שוב, זה לביקור אחר שלכם, בהזדמנות, תסתכלו על הדבר הזה, תראו איזה יופי

עינת עמבר-ערמון:  כאן על הגבעה תיאטרון שמספר המקומות בו הוא מעל קיסריה, קרוב לבית שאן

עינת עמבר-ערמון:  כאן על הגבעה, ממש למורדות הר ברניקי והתיאטרון הזה הוא חלק מהעיר הזאת

עינת עמבר-ערמון:      אני עוזבת רגע ארכיאולוגיה, ברשותכם, ולוקחת אתכם למיזם אחר

עינת עמבר-ערמון:  אנחנו רשות העתיקות ורשות העתיקות, כמו שאתם מכירים, עושה הרבה מאוד מהלכים לטובת חיבור ושילוב בין הקהילה לארכיאולוגיה

עינת עמבר-ערמון:  שילוב הקהילה, התלמידים, הציבור, התיירים, ואחד מפרויקטי הדגל שלנו, ברשות העתיקות בכלל אבל בצפון בפרט, זה פרויקט שביל הסנהדרין

עינת עמבר-ערמון:  מכירים? שמעתם? איזה כיף לראות את ההנהונים

עינת עמבר-ערמון:       שביל הסנהדרין הוא שביל אמיתי מוחשי שעובר דרך אתרי הסנהדרין והוא מסיים במקום החשוב הזה ולכן אנחנו, דרך המרכז החינוכי שלנו, מקיימים כאן הרבה מאוד ימי עבודה, עשרות רבות של ימים של אימוץ אתר

עינת עמבר-ערמון:  הילדים שלי הם חמודים מאוד והם באים עם המון כוח ורצון והם מעשבים וגוזמים, אבל צריך פה תקציבים יותר משמעותיים כדי להרים את המקום הזה

קריאה: מותר לרסס פה?      

עינת עמבר-ערמון: כן, מותר לרסס פה

עינת עמבר-ערמון:  מעל 100,000 איש לקחו חלק בפרויקט הזה עד עכשיו, יש כאן עוד המון ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד טוב עם העירייה ויש כאן עוד הרבה פוטנציאל

עינת עמבר-ערמון:  אז, חברים, תודה רבה ושיהיה בהצלחה

קריאה: אתה לא צריך קול קורא, צריך שהוא יעביר לרשות העתיקות

קריאה:  אנחנו העברנו אז חמישה מיליון שקל

יעקב אשר: אני שואל שאלה פרקטית, הקימו, נגיד הגיע כסף, הגיעו לפה כמה ברינקסים, הקימו את הכול והכול, לתחזק דבר כזה זה עלויות גדולות?      

עינת עמבר-ערמון: יערה נמצאת כאן איתנו והיא יכולה לענות על זה

יערה שלתיאל: אני אדריכלית שימור ואני אחראית על האדריכלים שלנו ואנחנו עשינו פה כמה פרויקטים באמת בשביל לגייס כסף כי אנחנו, בתור רשות העתיקות, רואים את האתרים, לא רק את החפירה שלהם, אלא גם מה קורה איתם אחר כך ואיך אפשר לפתח אותם כמנוע לפיתוח תיירותי במקום

יעקב אשר: זאת אומרת ההכנסות של מקום תיירותי יכולות לתת את התחזוקה שלהם?      

יערה שלתיאל: נכון

קריאה: אם זה ככה, האמפי בקיסריה, אם בועז הופך את האמפי הזה, אם זה באמת בסדר גודל, כמו שאת אומרת, אמפי כזה

יעקב אשר: השאלה אם זה סדרי הגודל האלה

יערה שלתיאל: לא, במקור הוא היה מאוד גדול, כרגע האמפי שאנחנו מדברים עליו, מה שנחפר, הוא בקנה מידה קטן יותר

יערה שלתיאל:  זה לא בדיוק יהפוך להיות האמפי בקיסריה, אבל בהחלט יש כאן, אפשר לראות בכל האתר הזה ביחד, ראינו בו מוזיאון פתוח

יעקב אשר: זה שבילי הליכה, בכל מקום אתה שם עמדה שאפשר לשמוע או לראות

יאיר גולן: מה שאנחנו עושים, אני אגיד ובזה אנחנו נסיים, אנחנו ביחד עם רשות העתיקות ויחד עם רט"ג והעירייה, בעצם כל גוף שם כסף כדי ליצור פרוגרמה לכל המרחב הזה שמתייחסת גם ליועצים כלכליים, גם תיירותיים, גם שימור והכול כדי להקים פה משהו שבאמת יחזיק את עצמו

יעקב אשר: שיהיה בהצלחה

יעקב אשר:           (בהמשך הסיור – הכנרת)     

קריאה: - - - הזהות היהודית וההיסטוריה והמורשת, הם הבסיס פה לתיירות דעת, מה שנקרא במשרד התיירות, 25% מהתיירות, אולי זה הרבה יותר

קריאה:  תבין, תיירות ירושלים 90%, 3

קריאה: 6 מיליון תיירים, בשיא הגענו

יעקב אשר: אתה מדבר על האתר - - -     

קריאה: עכשיו אני מדבר על האירוע הזה שראינו, מבית כנסת מחמת שם, שאתה מכיר אותו, בית כנסת אדיר, מהממצאים הכי חשובים שלנו בארץ ישראל ועד לפה

קריאה:  מדובר פה על שטח עצום שכולו סנהדרין ור' יוחנן והכול, לא מטופל בכלל

קריאה:  צריך להפוך את זה לאתר תיירות מהחשובים

קריאה:  אחרי הסכמי אברהם זה יכול להיות מדהים, אנחנו חייבים אותך שם חזק

קריאה:  התקציב הבסיסי של רשות העתיקות זה כלום

יצחק שמעון וסרלאוף: קודם כל תהיה לנו בעזרת ה' פגישת עבודה ואנחנו נדבר על זה

עמית הלוי: תעדכן אותו שזה לפרוטוקול

יצחק שמעון וסרלאוף: אין לי בעיה

יצחק שמעון וסרלאוף:  אני אומר כך, עמית, כל מה שמזניק את העיר מבחינה כלכלית שבסופו של דבר יכול להעמיד אותה על הרגליים בנושא הפרויקטים מחוללי צמיחה ושינוי בעצמם זה מה שמעניין אותי

יצחק שמעון וסרלאוף:  עוד מתנ"ס, עוד זה, זה הפיסטוקים, הסוכריות הקופצות, אבל בסוף הדברים מחוללי צמיחה ושינוי זה מה שחשוב לי וזה מה שימנף את העיר

יצחק שמעון וסרלאוף:       לגבי הפרויקט הזה שאני לא בקי בו, וכך על רגל אחת הוא אמר לי את זה, אני חושב שצריך להיות פה איגום משאבים שאני מוכן לתכלל את זה אצלי, איגום משאבים גם עם שר התיירות, גם עם השר למורשת, עמיחי שהוא מהמפלגה שלי, וגם התרבות יכול להיות שותף פה בדבר הזה, בסופו של דבר זה 120 מיליון, זה האירוע

דב יוסף: קודם כל תיקון של העוול שנעשה לנו בקדנציה הקודמת, שר נגב גליל לא ביקר פה, כי החרים את טבריה, למה? כי אני עומד בראשה

יצחק שמעון וסרלאוף: זה לא העיר היחידה שאני שומע שהייתה מקופחת

יצחק שמעון וסרלאוף:  גם התפקיד שלי זה לצמצם את הפערים החברתיים

דב יוסף: תודה רבה לך

דב יוסף:            (ישיבת הסיכום)     

יעקב אשר: אני פותח מחדש את ישיבת הוועדה, בהמשך לסיור שהיה כחלק מהישיבה, אנחנו כמובן נדאג שייצא פרוטוקול מסודר גם מהסיור בחלקים הרלוונטיים שלו ולפני הסיכומים שלי ולפני הסיכום של ראש העיר ולאחר מכן שלי נשמח לתת לחבר הכנסת עמית הלוי, ידידי, את זכות הדיבור ולאחר מכן משרדי הממשלה, מי שירצה

עמית הלוי: תודה רבה לכולכם ותודה רבה לראש המועצה הקרואה, ראש העיר, בועז, ולמנכ"ל שמעון ולאלי שמתעד את הכול ולכל מי שהיה שותף

עמית הלוי:       אני רוצה לומר שני דברים לסיכום

עמית הלוי:  מבחינתי הסיכום שלי הוא שתי הערות

עמית הלוי:  הראשונה זה שאני חושב שמנוע הצמיחה שנפגשנו איתו בחלק השני של הסיור, שלפי דעתי הוא מנוע צמיחה של העיר, כיוון שהוא יתרון יחסי, זו העובדה שטבריה היא עיר המורשת והתיירות, מערי המורשת והתיירות החשובות בישראל, ואת שני הדברים האלה, גם את המורשת, כל האזור הארכיאולוגי שראינו, וכמו שראיתם, משמים שם נחת ממסוק שר הנגב והגליל, איכשהו הוא נפל עלינו, אנחנו צריכים לקדם את העניין הזה של היתרון היחסי, גם במורשת וגם בתיירות

עמית הלוי:       כמו שאמרת, ראש העיר, זה לא שאתה צריך להמציא את האנשים שמגיעים לכנרת, מגיעים לחמי טבריה, דברים מאוד ייחודיים שיש כאן, ולכן את האירוע הזה שראינו, עיר שהיא בליבת אזור הסנהדרין, שעוד מאז, לפני אלפיים שנה, אנחנו ממשיכים לדונה גרציה, ממשיכים לעלייה הציונית שגם ההורים של חלק מהאנשים פה היו חלק ממנה, כל הסיפור הזה של מורשת ותיירות, אני חושב שזה מנוע צמיחה, צריכים להיכנס אליו

עמית הלוי:      אני אומר את זה גם בהקשר של מה שעלה כאן, של מקדם לעיר שבה התשתיות צריכות לכסות גם תיירים, לא יעלה על הדעת שאתה פונה פה ימינה למטה לטבריה, אתה ממשיך מכביש 77, אתה מגיע לחלק השני ואתה נתקע בפקק קבוע שברור שלפחות יותר מ-50% מהפקק זה אנשים הם לא טבריינים, כלומר התשתיות לא תואמות לעיר קולטת תיירות

עמית הלוי:  זו הנקודה מבחינתי המרכזית

עמית הלוי:      ההערה השנייה שלי היא, שמכיוון שהגברת פה ממשרד הפנים, עינב, הממונה על המחוז, היא אמרה וגם אתה הצגת את זה במצגת שעברתם מתכנית הבראה, אחרי עשרות שנים, שאני הייתי בשוק מהעניין הזה, להמראה

עמית הלוי:  אני ממה שאני יודע, אדוני היושב ראש, 63% מהתאונות במטוס אתה יודע מתי הן? בתחילת ההמראה

עמית הלוי:  ואני יוצא מפה מצד אחד עם הרגשה מאוד טובה של עיר שמאוד התפתחה ועם פחד אמיתי בלב, כיוון שאני מודע ללוח הזמנים המוניציפלי, הבחירות הקרבות, ואני אומר כאן על השולחן, שלא תקרה לנו תאונה בהמראה, ר' יעקב

עמית הלוי:       כלומר אנחנו באמצע אירוע, אנחנו לא בתחילת אירוע, אנחנו באמצע האירוע ואנחנו אולי במקטע הכי רגיש שלו, זאת אומרת שכל הפעולות שנעשו כאן על ידי בועז והאחרים כאן בתוך המועצה הקרואה הזו, שלא נמצא את עצמנו, לאה, פתאום – אפרופו לאה, ויקום בבוקר והנה לאה, פתאום נמצא מישהי אחרת שלא התכוונו

עמית הלוי:  אנחנו באמצע אירוע, האירוע הוא חשוב מאוד, וכמו שאמרתי, רוב התאונות הן בהמראה ואנחנו צריכים לחשוב טוב איך אנחנו לא נותנים לאירוע הזה להפסיק, להתפתחות הזאת, שאנחנו ממש נמצאים בתחילת הדרך

יעקב אשר: אני אתייחס לזה

עמית הלוי: מאה אחוז, תודה

יעקב אשר: נציג משרד השיכון, יוסי חדד

יוסי פלד: אני קודם כל בכובע של משרד הבינוי והשיכון רוצה לתת סקירה של שלוש דקות לגבי כל הנושא של החיזוקים

יוסי פלד:  משרד הבינוי והשיכון בשנים האחרונות הקים אגף שעוסק בחיזוקים, מתמקד בעשרת היישובים שנמצאים בשבר הסורי אפריקאי, עשרת היישובים מקרית שמונה עד בואכה אילת

יוסי פלד:  אנחנו השתמשנו ומתמקדים בעיקר במיפוי שנעשה בוועדת ההיגוי שהוביל משרד הפנים ומשרד הביטחון

יוסי פלד:  אחרי המיפוי שנעשה מדובר בסדר גודל של 1,871 בניינים שחייבים חיזוק

יוסי פלד:       כלומר כל הבניינים שנבנו עד שנת 1980 שאין להם תקן של רעד, הם מוגדרים כבניינים שמחויבים בחיזוק

יוסי פלד:  מתוך כל סדר הגודל הזה, 1871, בוצעו עד כה בעשרת היישובים 92 מבנים שחוזקו

יוסי פלד:  לחזק את ה-1,000 פלוס בניינים שאני מדבר עליהם, בסדר גודל של 4

יוסי פלד: 5 מיליארד שקל נוכל לחזק את כלל הבניינים שנמצאים בעשרת היישובים בשבר הסורי אפריקאי

יוסי פלד:       כאשר אני מציין עובדה אחת, איפה שהתחדשות עירונית נכנסים מחלקת החיזוקים לא נכנסת

יוסי פלד:  אני ציינתי את זה בפתיח ואמרתי שזה חייב ללכת במקביל, גם התחדשות עירונית וגם חיזוקים, כי אנחנו לא יודעים מתי רעידת האדמה תתפרץ, תקרה

יוסי פלד:  אני יוצא מנקודת הנחה, ואמרתי את זה לפני שבוע בוועדה של מיכאל ביטון שהגיע לקרית שמונה, התרשם מהחיזוק של שלושת הבניינים, גם חיזוק וגם מיגון, אמרתי לו שאם לא תהיה החלטת ממשלה עם הצעת מחליטים, עם תקציב צבוע לנושא הזה, זה לא יקרה בצורה שאנחנו צריכים להביא את זה לידי ביטוי

יוסי פלד:       פה אני קורא לוועדה, אם אנחנו רוצים באמת להיות רציניים, לקחת את הביקורות שנעשו על ידי מבקר המדינה, והיו פה עשרות ביקורות שחטפנו על ימין ועל שמאל, יש פה מצב שזאת הזדמנות שלנו להביא לידי ביטוי, להתמקד כרגע בעשרת היישובים האלה

יוסי פלד:  אני חושב שמשרד הבינוי והשיכון עוסק אך ורק ברוב דיור ציבורי, אני חושב שזה לא צריך להיות, אבל זאת ההחלטה של המשרד כי המשרד החליט לעסוק רק ברוב דיור ציבורי ולכן אנחנו מבחינת תכנית העבודה שלנו - - -      

יעקב אשר: במסגרת מאבקי הכוח בממשלה על מי להפיל את זה

יוסי פלד: ולכן מבחינת תכנית העבודה שלנו, יש לי תכנית עבודה ואישרתי העתק למזכירת הוועדה, יש לי תכנית עבודה כרגע עד סוף שנת העבודה 2028 על מנת לכסות את כלל המבנים בעשרת היישובים ברוב דיור ציבורי

יוסי פלד:  במידה שייתנו תקציבים נוספים נוכל להיערך בהתאם

יוסי פלד:       המיפוי שנעשה נעשה באמצעות פיקוד העורף במשרד הביטחון ובנתונים שקיימים אצלנו, אנחנו יכולים להגיד בוודאות איזה בניינים מחויבים בחיזוק

יוסי פלד:  אני יכול להגיד כרגע לצורך העניין שבתכנית העבודה - - -     

יעקב אשר: ובעשרה היישובים האלה כן עשו את הסקר, גמרו את הסקר?      

יוסי פלד: ודאי, גמרנו, חוץ מאילת

יעקב אשר: הוועדה החליטה רק שיעשו את אותו סקר על כל הארץ

יוסי פלד: אני יודע שעדיין הם מתמהמהים פה עם הצעת המחליטים בין משרד הביטחון ומשרד הבינוי והשיכון ועוד גורמים נוספים

יוסי פלד:  אני אומר עוד פעם, ראיתי שזה לא נכנס לתקציב המדינה, הנושא של החיזוקים, אני חושב שזו נקודה שכן צריך להתעקש עליה, כן להביא תקציבים

יוסי פלד:  מצד שני במידה שתקום ועדת היגוי שתעסוק בתחום של החיזוקים היא גם תיתן תעדוף, לדוגמה אם בטבריה יש יותר בניינים לחיזוק מאשר היישובים שמסביב

יוסי פלד:  אבל מסתבר שכשאתה מתעסק עם היועצים המשפטיים הם מדברים על שוויוניות, ולכן גם התקציב מחולק בהתאם

יוסי פלד:  לכן זה צריך לקחת בחשבון בהמשך, להיכנס לתוך עובי הקורה

יוסי פלד:       זה בנושא של החיזוקים

יוסי פלד:  אני אומר בשורה התחתונה, חייב שתהיה הצעת מחליטים עם תקציב צבוע, בהתאם לתקציב ככה אנחנו יודעים - - -      

יעקב אשר: אגב, צריך כן להכניס לקריטריונים של מה שלא יהיה, שמה שיושב ממש על קו ההעתק, אני לא יודע אם יש עוד בערים אחרות, אני מתאר לעצמי שיש גם בערים אחרות, מה שיושב ממש על קו ההעתק זה בעדיפות ראשונה בכל עיר

יוסי פלד: יש את זה גם בקרית שמונה

קריאה: וגם מצב הבנייה, גם הסטטוס

קריאה:  מה שראינו בבניין הזה - - -     

יוסי פלד: לא, אבל צריך להבדיל, כשבניין מוגדר בניין מסוכן, מי שמגדיר אותו בניין מסוכן זה המהנדס, שהוא לא נמצא פה

יוסי פלד:  ברגע שהמהנדס מגדיר אותו כבניין מסוכן האחריות היא אחריות של העירייה, לכן יש חשש מלהכריז על בניין שהוא מסוכן, זה אומר שאם אתה מפנה את התושבים, אתה מגדיר את זה בניין מסוכן, אתה צריך לתת להם את כל הנושא של השכירות וכיוצא בזה

הילה הייבלום: אבל בניין מסוכן הוא לא מוגדר שהוא על קו העתק סיסמי

הילה הייבלום:  יש פה בעיה עם הדבר הזה, שאין הגדרה של הדבר הזה

הילה הייבלום:  יש פה ממש שכונות שאנחנו יודעים שיושבות על קווי העתק, באזורים שלמים שצריכים - - -      

יעקב אשר: לכן אני אומר, אני פונה גם למשרד הפנים, מינהל התכנון וגם אליכם, בכל קריטריון שיהיה, במה שלא יהיה, אנחנו עוד לא יודעים איך ייגמר מה שייגמר בתקציב ומה יהיה בתכניות האלה, אני חושב שחלק מהדברים נכנסים לתוך העניין של התחדשות עירונית וחיזוק מבנים ביחד בצורה כזו או אחרת, אבל כמו שאנחנו יודעים שיש את קו השבר שהיישובים נמצאים לידו כך בתוך כל עיר במסגרת העדיפות של או קידום תכניות מהירות, או סבסוד, צריך להיות אותם אלה שיושבים על קו העתק, ששם גם חיזוק לא עוזר ובמקום חיזוק אתה חייב פינוי ובינוי במקום אחר, ולכן צריך לבוא עם כלים אחרים לעניין הזה

יוסי פלד: נתון נוסף, אני מחדד, איפה שהבניינים שיש דיור ציבורי, אנחנו מדברים על סדר גודל של 1,010 בניינים ועוד 700 נוספים זה 700 שהם רוב רוכשים

יוסי פלד:  כלומר אין דיור ציבורי שם, יש לזה משמעות מבחינת תקצוב של המדינה

יוסי פלד:       זה בנושא הזה

יוסי פלד:  עכשיו בכובע השני שלי

יוסי פלד:  אני חבר מועצה ממונה כבר שלוש וחצי שנים, זאת הזדמנות שלי להגיד באופן גורף, אני אומר את זה מעל כל במה, העירייה מתנהלת, קודם כל יש פה ראש עיר שמנהל את העיר ביד רמה

יוסי פלד:  מקצוען אמיתי, מוביל את העירייה, מוביל את המועצה למקומות שאני לא פגשתי

יוסי פלד:  אני הייתי גם חבר מועצה ממונה בבוקעתא ואני גם חבר מועצה במַסעדֶה, אני יודע להשוות ולהגיד שאני חושב שמה שנעשה היום בטבריה, אני לא יודע מה היה לפני זה, אבל אני יודע מה קורה בפועל מבחינת העבודה סביב השעון פה, 24/7

יוסי פלד:  כלומר חוץ משישי-שבת, שהוא שומר שבת ולא עובד בשבת, אבל גם בימי שישי אנחנו נפגשים ועובדים

יוסי פלד:  היה חשוב לי לציין את זה

יוסי פלד:       אם אנחנו רוצים להמריא ולא לנחות, להמשיך להמריא עם טבריה, זה החלטת ממשלה שתצבע תקציבים לטבריה

יוסי פלד:  כלומר אם תהיה החלטת ממשלה, שאם חס וחלילה יתחלפו פה הממשלות אז יש החלטת ממשלה, אף אחד לא יכול להכחיש תקציב שאמור להגיע לטבריה לאורך חמש או עשר שנים

יוסי פלד:  תודה

יעקב אשר: תודה רבה

יעקב אשר:  נציגת מינהל התכנון

הילה הייבלום: אני אשמח להתייחס

הילה הייבלום:  אמרנו לא מעט פעמים, אבל נגיד את זה מסודר עוד פעם, שיש שכונות שלמות שיושבות באזורים סיסמיים רגישים שגם כשמנסים לתכנן אותם לטובת התחדשות אנחנו מבינים שכשמדברים על הנושא של פינוי מבנים שיושבים על קווי העתק אנחנו צריכים כלים רחבים יותר וצריך סבסוד לטובת העניין הזה כדי לא להשאיר את השכונות האלה תקועות באותו מצב

הילה הייבלום:       אנחנו יודעים, יש לנו את הכלים גם אצלנו לסמן את האזורים שהם באמת ברגישות גבוהה ואזורים שבהם יש מבנים עם הרבה דירות יחסית, מבנים שיש אפילו 500 תושבים שנמצאים שם, וצריך לטפל בהם

הילה הייבלום:  אני אשמח לסייע בכל דבר

יעקב אשר: תודה רבה

יעקב אשר:  התיירות

אדי שומכר: אני רק אגיד קודם כל תודה רבה לבועז ולשמעון על הארגון, אני מרגיש בן בית, אני אומר את זה לפני הוועדה, אני כבר חמש-שש שנים פה מתייצב ואנחנו עם הצוותים המקצועיים כבר בתכנית אופרטיבית, עם ההרשאות שקיבלנו ממשרד התיירות רק לאחרונה, הצוות היה בצת"פ, שזה קול קורא של משרד התיירות, היה פה משהו יוצא דופן

אדי שומכר:  לאור תוצאות של רצועת חוף הדקל, שזה מבחן תוצאה של קורונה חינמי לכלל הקהל הישראלי ליהנות מהכנרת, בועז עשה לכם רצף של ציר תיירותי, פיזית ראיתם אותו, של מרכז הכובד, כביכול מרכז שהוא גם מורשת, הוא גם מבנים, הוא מרחב שהוא בעצם קהילה, צ'ק פוסט, ירקון, אלון ובואכה כנרת למפלס, מינוס 208, כמו שהסברת להם שבמדינת ישראל אין מצוקה, המים מגיעים מנחל צלמון, מינוס 208, תזכרו את המספר הזה, המים יהיו כנראה ככל הנראה, בועז, תקן אותי, במפלס הזה

דב יוסף: יותר לא תהיה כנרת שהיא נסוגה בעשרות מטרים

יעקב אשר: למה? אתה לא הסברת לנו

דב יוסף: כי יש מוביל ההפוך

דב יוסף:  פעם הכנרת הייתה מעבירה את המים לכל הארץ, היום מביאים מים מותפלים, מזרימים אותם לכנרת

אדי שומכר: לכן התכנית שתשמעו אותה כנראה, בועז יגיד, זה קו המים, ברמה השיטתית היא בואכה למים, אבל אנחנו לא מסתכלים על הכנרת, אנחנו מסתכלים על המרחב, על הפסיפס האנושי, על טבריה

אדי שומכר:  אנחנו יודעים היום כבר בתכנית לזהות מבנים לשימור מכל הקהלים, אנחנו יודעים לייצר שטיח מקיר לקיר, לייצר את המרחב הזה

אדי שומכר:  זו תהיה עבודה קשה, התחדשות עירונית, אבל אנחנו קוראים לזה אין התחדשות, הכול חדש, אנחנו רוצים להביא לטבריה את הדבר האיכותי ברמת התכנון

יעקב אשר: רק לפי הדברים שלך בגימטרייה הגעתי ל-150 מיליון בערך

דב יוסף: לא, זה 250 מיליון

יעקב אשר: הוא לא סיים, נתתי לו ספייר

יעקב אשר:  זה 25% בלת"מ

דב יוסף: הסכום שנתתי זה 250 מיליון שקל

דב יוסף:  אגב, כבר עכשיו איגמנו משהו כמו 80 מיליון שקל, יש במשרד התיירות, לעבודה

דב יוסף:  אל תשכח שבכל שנה אנחנו צריכים לקבל בצת"פ כסף, אנחנו עיר תיירות מרכזית, אז אין סיבה שלא נקבל

אדי שומכר: אני אוהב ספורט, הוא הכריח אותי לבוא לפה חצי מרתון

יעקב אשר: אתה נראה אחרי מרתון

אדי שומכר: יש פה את אליפות העולם לגלשנים בגלל התנאים של זרימת הרוח והמים, מפלסי הכנרת, זה אליפות עולם, אתם מבינים את המשמעות של זה, מאחורי זה יש בתי מלון, מאחורי זה יש מוניות, מאחורי זה יש אכסניות

דב יוסף: איירון-מן עולמי

אדי שומכר: איירון-מן עולמי וחצי מרתון טבריה שלאט לאט תופס עם הריצה סובב כנרת

אדי שומכר:  אין דברים כאלו בארץ

אדי שומכר:  לכן אני אומר, הפוטנציאל – והוא צודק, אי אפשר יותר לשמוע את המילה פוטנציאל

אדי שומכר:  התכניות האופרטיביות ייקחו זמן שנים כי היה פה דיליי כלשהו וזו המשימה שמאוד תהיה מאתגרת וביחד מה שנקרא עם ההסדרה של תחבורה ארצית, רכבת כבדה, לא יודע, רכבל, כל מה שתחשבו לנכון, כדי לקבל את הקהל הזה שיגיע

אדי שומכר:  בועז, כמה יגיעו לך פה לפסח? חצי מיליון בטוח, בפעימה אחת

אדי שומכר:  זהו, אין לי מה להוסיף

יעקב אשר: תודה רבה

יעקב אשר:  אתה רוצה להעלות עוד משהו?      

דב יוסף: רק את הנקודות ואחר כך אתה מחליט, אתה נותן את הסיכום הסופי, אחריך אף אחד לא מדבר

יעקב אשר: נציג הציבור

דב יוסף: עמי גם רצה

עמינדב פיינשטיין: אני אגיד כמה דברים

עמינדב פיינשטיין:  אחת, אני שלוש שנים כאן ובעצם מה שעשינו עד עכשיו זה סגרנו, עדיין לא סגרנו את כל הפערים בראייה שלי כשאנחנו דנים בתשתית, ואם ניתן לעשות, בניהולו של בועז, ניהול מצוין, הוא מוביל להישגים

עמינדב פיינשטיין:  אני מסתכל על ערים אחרות, באמת יש הרבה הישגים מסוימים

עמינדב פיינשטיין:  זה לא רק בתשתית, של בניית תשתיות, גם בתשתית האנושית, גם בנגיעה באנשים, בכל האוכלוסיות

עמינדב פיינשטיין:  ממש מאוד מאוד, אני אומר ומאוד מתרגש, החל מהתלמידים, אתם ראיתם שם את בית הספר הימי מתוקצב לכל האוכלוסיות, גם האוכלוסייה החרדית מקבלת כאן

דב יוסף: אמרתי להם את זה

עמינדב פיינשטיין: ועכשיו אני אגע בנקודות מעבר לכך

עמינדב פיינשטיין:  אני כשבאתי לכאן הכנתי לעצמי כמה נקודות עיקריות

עמינדב פיינשטיין:  אחת זה רכבת כבדה לטבריה שתחבר אותה עם קרית שמונה

עמינדב פיינשטיין:  נכון שיש תחנה, אנחנו רוצים שהיא תתחבר לרכבת המזרחית, שאנשים באים מתל אביב, רוצים לנסוע לחמי טבריה, תוך שעה הם יגיעו לחמי טבריה

עמינדב פיינשטיין:  וגם רכבל בעיר, גם התנועה בעיר

עמינדב פיינשטיין:  אנחנו הולכים לעיר שתגדל פי שלושה באותו מקום

עמינדב פיינשטיין:  זאת אומרת אנחנו 50, לפי התכנון בתכנית האב אנחנו צריכים להגיע ל-150, זה אומר שבתוך העיר צריך לקדם את הכבישים העוקפים, את ציר החשמונאים ואת הכביש דרך ואדי רקת

עמינדב פיינשטיין:  זה כבר היום התקציבים צריכים להיות, לכן אני אומר לקדם את החלטת הממשלה גם בעיר עצמה

עמינדב פיינשטיין:  אני לא יודע אם אני אוכל לנוע עם רכבים

עמינדב פיינשטיין:  זה נושא ראשון, נושא תחבורה

עמינדב פיינשטיין:      נושא שני, שלא הצלחתי בו, היינו באלביט אצל המנכ"ל, דיברנו עם אינטל, הוצאתי קול קורא, אני לא מצליח להביא תעשיות הייטק לטבריה

עמינדב פיינשטיין:  אני מסתובב כאן, אני בוא נגיד מקדם את פרויקט הגז הטבעי, מה שיש בטבריה מעבר לבתי המלון זה קדמת גליל, תעשיות של שנות ה-60-50

עמינדב פיינשטיין:  חבר'ה, אנחנו לא הצלחנו

עמינדב פיינשטיין:  אני אומר, אנחנו צריכים להתחיל כאן תעשיות הייטק

עמינדב פיינשטיין:       אז רכבת, הייטק, האנשים, ונושא שלישי שאני חושב זה התכנון, תכנית אסטרטגית לטבריה, להאיץ את הבנייה בטבריה

עמינדב פיינשטיין:  בטבריה יש הכול, אוכלוסייה דתית, חילונית, בתי ספר מצוינים, כל המערך המצוין שבנינו, אנחנו קולטים עלייה בסדרי גודל גדולים, אנחנו רוצים להגדיל את האוכלוסייה בתוך העיר הקיימת, לכן צריך להכין תכנית אב כוללת חדשה, או לעדכן את זה, ולהגדיל לטעמי את כל מחלקת ההנדסה, את כל תהליך ההנדסה, שיהיה מהיר יותר

עמינדב פיינשטיין:  אנחנו רוצים באמת להכניס כאן עוד אוכלוסייה, המחירים זולים, אנשים רוצים לבוא, איכות

עמינדב פיינשטיין:       אני יושב ראש ועדה לאיכות סביבה, אנחנו עושים טבע עירוני, מגדילים, יותר עצים בתוך העיר, אנחנו רוצים למשוך אוכלוסייה, אבל בלי תעסוקה אני לא יכול

עמינדב פיינשטיין:  רכבת זו אופציה אחת, שתיים, אין תעסוקה

עמינדב פיינשטיין:  תודה רבה

יעקב אשר: בבקשה

יעקב אשר:  יש עוד מישהו ממשרדי הממשלה או מה?      

משה אורנשטיין: אני משה אורנשטיין, ממונה חירום וביטחון של מחוז הצפון במשרד הפנים, בשם הממונָה שביקשה שוב למסור את ההערכה הרבה שלה לבועז ולוועדה הממונה על שינוי דרסטי של מצב העיר בשנתיים האחרונות ועבור תושבי העיר, שלא ייגמר הטוב הזה

משה אורנשטיין:       בהקשר הספציפי של החלטות ממשלה שונות גיאוגרפיות, אז יש לנו תקדים מצוין של מגן הצפון שידע לתת מענה גיאוגרפי ייחודי לאזור מסוים

משה אורנשטיין:  ניתן להשתמש באותם כלים כדי להחיל את אותו מענה שונה על עשרת - - -     

קריאה: בקרית שמונה אתה מתכוון?      

משה אורנשטיין: קרית שמונה ויישובים צמודי גדר

יעקב אשר: הפיילוט

משה אורנשטיין: כן

משה אורנשטיין:  אז יש כבר תקדים

קריאה: מי שהוביל את זה הוא משרד הביטחון

יעקב אשר: לא, זה לא הוביל, הם עשו איגום משאבים ביחד

יעקב אשר:  הם לקחו את הכסף של הממ"דים, שהיה צריך להיות בשביל ממ"דים ואמרו, במקום להתחיל לטפל בזה לחוד ובזה לחוד בוא נלך על זה ביחד

יעקב אשר:  וגם הממשלה יעשו את זה אותו דבר, השאלה רק כמה תקציב יהיה וזה מה שיוסי אמר מקודם

משה אורנשטיין: ומה שאני רוצה לומר, שהתשתית הנורמטיבית והחוקתית למענה גיאוגרפי כבר נוצרה

יעקב אשר: נכון, אין פה שאלה של שוויון או אי שוויון בעניין הזה

יעקב אשר:  אוקיי

יעקב אשר:  לפני הסיכום, אחרון אחרון חביב, ראש המועצה הממונה, ראש העיר

קריאה: אוחנה רצה לדבר

יעקב אשר: כן, ראינו גם בעיר, ראינו ציבור מרוצה ועכשיו אנחנו נשמע גם את נציגי הציבור, לפחות מי שהיה בקדנציות קודמות

יעקב אשר:  בבקשה, הרב דוד אוחנה

דוד אוחנה: האמת שאני מרגיש קצת פגוע, אבל בסדר, נמחל על כבודנו

דוד אוחנה:  גם אנחנו עשינו דברים טובים, אבל לא מזלזל במה שאתם עשיתם

דוד אוחנה:       אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לכם שהגעתם לטבריה, לכם, לחברי הכנסת, למנהלת הוועדה שאנחנו מדברים עליה, לכל העובדים

דוד אוחנה:  זה לא פשוט, כמה אתם, חודש-חודשיים אתם בוועדה ויצאתם לסיור ואני חושב שזה סיור שלמדתם בו הרבה והיה חשוב לנו שתבואו לטבריה

דוד אוחנה:       לתמצת את זה בשתי נקודות חשובות לטבריה, מניסיון העבר ומה ששמענו היום

דוד אוחנה:  אני רוצה להצטרף לעמינדב, ודיברתי על זה גם בוועדת הכספים כשהצלחנו להביא את הטבות המס לאזרחים, שזה דבר חשוב - - -      

יעקב אשר: זה הזמן באמת להודות ליושב ראש ועדת הכספים על זה

דוד אוחנה: כן, ובזכות זה באמת יש לנו פה הגירה חיובית אחרי שעשרות שנים היינו בהגירה שלילית

דוד אוחנה:  זה לא סתם הגירה חיובית, אדם שיש לו עוד כמה אלפים בכיס אז הוא משפר דיור

יעקב אשר: ומשתקע

דוד אוחנה: כן

דוד אוחנה:  אבל אז אני אמרתי בוועדת הכספים, זה חשוב לתת לאזרחים ואנחנו בעד זה, אבל כל זמן שלא ייתנו הטבות לאנשי הייטק, לאנשי עסקים, למה שהם יבואו לטבריה?      

יעקב אשר: למעסיקים

דוד אוחנה: למעסיקים, אני מדבר על המעסיקים

דוד אוחנה:  יש איזה שהוא כיוון בנושא הזה ואני חושב שאם תיקחו את זה עליכם, והדברים החשובים ביותר, כמו שהוא אמר ואני תמיד אמרתי את זה, זה הרכבת, טיפלתי בזמנו אז ברכבת, אבל בעיקר תעשיות שנותנות משכורות גבוהות, שאז תבוא אוכלוסייה חזקה, וזה רק על ידי שייתנו הטבות

דוד אוחנה:  העירייה לא יכולה לתת הטבות, הרי גם אם אתה מוריד להם שקל בארנונה הם צריכים אישור של משרד הפנים

דוד אוחנה:  עכשיו בעיקר כשיש ועדה ממונה, אתם למעשה הריבון, הריבון הוא ממשלת ישראל, אני אומר שעל כל שקל שמגיע לטבריה שני שקלים חוזרים בחזרה לממשלה, אז זה משתלם

דוד אוחנה:       זו נקודה אחת ונקודה שנייה, שבועז דיבר עליה ונראה לי שהיא קצת נעלמה, באנו בשביל רעידות האדמה, שזה פיקוח נפש, והאפשרות היחידה עד שיהיו תקציבים, אבל מה שבועז הציע, ונראה לי שצריך למקד את הנושא הזה, לגבי לצרף את השצ"פים או השטחים החומים כדי שתהיה היתכנות כלכלית

יעקב אשר: אתה אומר שתהיה סמכות לעירייה

דוד אוחנה: כי אין היתכנות, הקרקע פה היא זולה, שום קבלן לא יבוא ויעשה דברים כאלה אלא אם תיתנו לוועדה המקומית

דוד אוחנה:  אם זה יגיע לוועדה המחוזית אז זה ייקח בערך ארבע שנים

דוד אוחנה:  אנחנו רוצים שהוועדה המקומית, שהיא יודעת לעבוד - - -     

יעקב אשר: אל תיפגעי

דוד אוחנה: לא, יש להם הרבה על הראש, אני לא בא אליהם בתלונות

דוד אוחנה:  הם מקדמים, אבל יש להם את כל הצפון

הילה הייבלום: אנחנו מקדמים דברים, אבל אני חייבת להגיד שהבעיה היא לא רק קרקע, זה גם שאמרנו קודם

יעקב אשר: לא קרקע, סמכויות

דוד אוחנה: סמכויות לוועדה המקומית

יעקב אשר: לא, היא מתכוונת תכנונית

הילה הייבלום: לא, לא רק להוסיף את השצ"פ, שאז אתה אומר שזו הסמכות, אנחנו נתקלים בתכניות שלוקחים את השצ"פים וגם את השטחים החומים ומאפשרים אותם בדרכים אחרות בתוך הפרויקט, אבל אז יוצא שלפעמים הצפיפויות הן גבוהות מדי וכושר הנשיאה של השכונה לא הולך יד ביד איתם, או לחלופין - - -     

יעקב אשר: אבל אפשר לקבוע - - -      

הילה הייבלום: והנושא של חניה תת קרקעית הוא תמיד דבר שהוא בעייתי ואז אנחנו צריכים סל של פתרונות, גם אולי לנסות להשתמש בקרקע נוספת, אבל גם סבסוד או להשתמש - - -      

יעקב אשר: כן, אבל גם אפשר לקחת בחשבון שאפשר לקבוע איזה שהם סטנדרטים לעיר או לשכונות מסוימות או לדברים מהסוג הזה, סטנדרטים רוחביים במבט שלכם, מבלי לעשות את כל התהליך

יעקב אשר:  אנחנו יודעים את הפקק שנוצר בוועדות התכנון השונות ולכן הנושא הזה של סמכות של העירייה זה דבר שצריך לראות איך עושים את זה

יעקב אשר:  יש כיוון כזה בחוק ההסדרים, אני אדבר על זה גם בסוף, אבל לקבל איזה שהן הנחיות מתאריות שאיתן מהנדס העיר כבר יידע להתאים את זה להנחיות הללו

דוד אוחנה: זהו, אז אני חוזר ואומר שוב תודה רבה, תודה רבה לחברי הוועדה הממונה שעושים עבודת קודש בהתנדבות, אני מניח שהם עסוקים גם, הם לא מובטלים ובכל אופן הם מגיעים לטבריה ומשקיעים

דוד אוחנה:  ותודה לך, יושב ראש הוועדה, אני מכיר אותו רק בחודשים האחרונים ובאמת ראיתי את העשייה המבורכת שלו, אז תבורך

דוד אוחנה:  אני מכיר אותו כבר 30 שנה, זה בסדר

יעקב אשר: חבר'ה, אנחנו תיכף מגיעים ללילה, אז ראש העיר, בבקשה

דב יוסף: אני מצטרף לכל התודות לחברי ועדת הפנים שהגיעו לטבריה

דב יוסף:  נשמעו פה תודות לי, התודות הן לא רק לי, הן לחברי הוועדה הממונה שהם באמת עושים מלאכתם נאמנה, יוסי, עמינדב, לילי, נירית, יעקב מגל, יוסי, כולם באמת אחד אחד משקיעים ממרצם ומזמנם, לא מקבלים שקל אחד והם לא גרים פה, זאת אומרת בשביל להגיע לישיבות הם צריכים לבוא ביום אחד לפחות שמתחיל מהבוקר עד הלילה ובשאר הפעמים זה להגיע לוועדות

דב יוסף:      אני מתמצת בכמה נקודות שהן חשובות לנו להמשך העבודה

דב יוסף:  האחת, רכבת לעיר

דב יוסף:  המשך של התכנון ותכנון מואץ עד כדי הכנסת הרכבת לעבודה תוך שלוש שנים מהיום, כי אין לנו את הזמן הזה, פשוט הלכו שנים רבות לאיבוד כשלא תכננו רכבת לטבריה וחבל

דב יוסף:  רק לפני שנה נכנסו לתכנון ואנחנו רוצים להאיץ את התכנון כדי שמחר-מחרתיים כבר תהיה רכבת

דב יוסף:  אין לנו את הזמן הזה ואין לנו את הפריבילגיה הזאת שלא תהיה פה רכבת בעיר

עמית הלוי: שזה תכנון סטטוטורי

דב יוסף: תכנון סטטוטורי ואחרי כן תכנון ממש מפורט

קריאה: הכוונה היא רכבת שמחוברת למסילה המזרחית

יעקב אשר: כן, שמגיעה לקרית שמונה ולתל אביב

דב יוסף: דבר נוסף, הגיע הזמן להחלטת ממשלה חדשה, רחבה, מקיפה, לכל העיר, לכל התחומים, אם זה לתעסוקה, להחזרת הבנים שלנו לפה, ואם זה להשארת הבנים שלנו כאן, ואם זה לתרבות ואם זה לחינוך ואם זה לתיירות ואם זה לתשתיות, כי לא יכול להיות שהפקירו את העיר הזאת למשך עשרות שנים והגיע הזמן שיטפלו בעיר הזאת באמצעות החלטת ממשלה ספציפית לעיר הזאת

דב יוסף:       נשאר לנו גם, לא רק להחליט, אלא גם ליישם את הסכם הגג

דב יוסף:  הסכם גג במיליארדים, אנחנו חייבים ליישם אותו למען הפיתוח של העיר ולמען הגדלת התושבים בעיר, וגם שיהיו דירות לילדים שלנו שיישארו כאן

דב יוסף:      תשתיות של תיירות

דב יוסף:  כמו שציין אדי, אנחנו נמצאים בתקופה שסוף סוף מתחילים לראות את התכנון של התשתיות האלה, אבל אנחנו רוצים לבצע אותן בזמן קרוב, בעגלא ובזמן קריב אבל

דב יוסף:  לא רק בעגלא, אלא בזמן קריב, כמה שיותר מהר, ויהיה לנו חלק אחד שתוך חודש אנחנו כבר נתחיל לבצע את העבודה שלו, זה בעצם שובר הגלים שנהרס כולו, ואני מקווה שתוך חודש יש לנו קבלן זוכה ומתחילים לבצע

דב יוסף:  השאר ממשיכים לתכנן, גומרים לתכנן בגדול, אחר כך נכנסים לתכנון מפורט לחלק אחד, מבצעים חלק אחד

דב יוסף:  לא מחכים לתכנון לכול, ממש במקטעים רצים בעבודה כי אין לנו זמן

דב יוסף:       הילה, יישום תכנית לב העיר

דב יוסף:  אנחנו רוצים שתכנית לב העיר לא תהיה רק על פלקטים ותהיה בפורמט של נייר וצבעים, אלא ליישם את זה

דב יוסף:  תכנית לב העיר אומרת - -      

יעקב אשר: לא דיברנו על זה

דב יוסף: - - שאנחנו מחליפים את כל המוסכים ואת כל מה שיש שם בתוך העיר והופכים שם את כל הבניינים האלה לבניינים גבוהים, יש שם שילוב של מלונאות, מגורים, עסקים, ביחד, ולהפוך את העיר לעיר תוססת, שתהיה עיר מרכזית כאן בכל האזור

דב יוסף:       תכנית ההמראה

דב יוסף:  אנחנו סיימנו תכנית הבראה, תכנית ההמראה, יש תכנית גם כן עם הרבה כספים שאנחנו צריכים לבצע אותה כדי שנוכל לייצר פרויקטים, שיהיו לנו פרויקטים כלכליים בעתיד

דב יוסף:       לא לשכוח את מה שראינו היום, רעידות האדמה, אנחנו חייבים לשנס מותניים להתחדשות עירונית ביחד בשילוב עם הממשלה, ביחד בשילוב כספים מהממשלה, קרקע מהממשלה, משלנו, אנחנו נצטרך לעשות שינויים של חקיקה ולאפשר את הכול ביחד

דב יוסף:  זה לא פתרון קסם, אלא פתרון שמורכב בכול

דב יוסף:       אני מעריך את מה שעושה משרד השיכון ואת החיזוקים האלה, אבל אני חושב שאם נניח אנחנו עושים חיזוקים פלוס ממ"דים, כי זה מה שצריך גם כן, מחר-מחרתיים יהיה סיפור של ממ"דים ותגידו: וואי וואי וואי, לא חשבנו על זה, נצטרך גם כן ממ"דים, אז בואו נעשה תכנית אחרת

דב יוסף:  לא, אם אנחנו עושים התחדשות עירונית זה כולל ממ"דים

דב יוסף:  והרי למשרד השיכון זה עולה 250,000 שקל לכל יחידה, אם אני לוקח 250 ומוסיף רק עוד 100,000 שקל, אני מגיע ל-350,000 שקל, כל יזם ירצה לבוא לפה אם אני אתן לו צ'ק של 350,000 שקל לכל דירה

הילה הייבלום: לפינוי בינוי

דב יוסף: כן, לפינוי בינוי

יוסי פלד: אבל העניין הוא לוחות זמנים

הילה הייבלום: אבל גם חיזוקים - - -      

דב יוסף: החיזוקים גם כן לוקח זמן

יוסי פלד: חבר'ה, חיזוקים, סדר גודל של בין שנה לשנה וחצי אתה מסיים בניין לחזק אותו

דב יוסף: בניית בניין כאן, שנתיים אתה בונה בניין

יוסי פלד: אתה בונה בניין בשנתיים, כל התהליך הוא איזה חמש שנים, עשר שנים

יעקב אשר: לא, הוא מדבר על אישור התכניות

יעקב אשר:  זו סוגיה, אבל החישוב שלך הוא נכון

דב יוסף: כן

דב יוסף:  מבני חינוך

דב יוסף:  חוסר של 200 כיתות שיש לנו כאן

דב יוסף:  אנחנו חייבים לפתור את זה בסיוע של כולכם, כל חברי הכנסת, ביחד עם שר החינוך, ביחד עם שר במשרד החינוך, ביחד עם אנשי המקצוע במשרד החינוך

דב יוסף:  לא יכול להיות שהתלמידים כאן ילמדו בקרוונים, בצריפים ובאוהלים

דב יוסף:  כן, יש כאלה שלומדים אפילו באוהלים ואסור שזה יהיה

דב יוסף:       יותר מזה, לגבי אותם מבנים שהם מסוכנים מפני רעידת אדמה, שזה בתי הספר, לנו יש תכנית פעולה מול משרד החינוך

דב יוסף:  אני רוצה לשבח פה את משרד החינוך על העבודה שלו הטובה והמקצועית

דב יוסף:  כן, היא עוזרת לנו ויש לנו לפחות ארבעה-חמישה בתי ספר שהם נפסלו, הם נמצאו פסולים, ואנחנו עושים פינוי בינוי לבתי הספר וזו באמת בשורה טובה לעיר

דב יוסף:       אנחנו רוצים להציע להמשיך את הביצוע של הקמת גן לאומי, עתיקות של טבריה הקדומה, של המורשת של טבריה, המורשת של ישראל אפילו שם, עם הסנהדרין, עם כל העתיקות שהתגלו שם, עתיקות שהן גם מקומות לנוצרים, גם למוסלמים מצאנו שם, וכמובן גם ליהודים

דב יוסף:  העתיקות, לא אני אומר את זה, אלא רשות העתיקות אומרת את זה ומיטב המומחים בנושא הזה אומרים, שהם בין החשובים במדינת ישראל

דב יוסף:       הנושא האחרון שאני אדבר עליו זה פתיחת שני עורקים לעיר, זה חשוב מאוד מאוד, זה עם הרבה כסף

דב יוסף:       ואחרון אחרון חביב, בניית בניין עירייה שירכז את כל המחלקות

דב יוסף:  היום אנחנו מפוזרים באיזה שמונה או תשעה מוקדים בעיר

דב יוסף:  זה לא נכון, זה לא פונקציונלי ומי שנמצא פה, חלילה ברעידת אדמה גם כן לא יוכל לתפקד כי הוא יהיה מתחת להריסות

דב יוסף:  אנחנו צריכים גם את זה לקחת בחשבון

יעקב אשר: אמרת בבוקר שזה לא שאלה של כסף

דב יוסף: דווקא בבניין של העירייה, לפעמים זה לא שאלה של כסף

דב יוסף:  באתי עם תכנית עסקית לרמ"י ואמרתי להם: הנה, אני רוצה לקחת את המקום הזה, להפוך את זה, לעשות שינוי ייעוד ל-200 יחידות דיור למגורים, אנחנו נשווק את זה באמצעותכם, לא באמצעותכם, לבד, נקבל כאן 80 מיליון שקל, נחלק את הכסף הזה, 80 מיליון שקל, שיהיו 80% לבניין חדש ו-20% יהיה לכם, לרמ"י

דב יוסף:  היום אתם לא מקבלים שקל אחד, אני נותן לכם 20%, כלומר משהו כמו 16 מיליון שקל רמ"י תקבל לכיס שלה

דב יוסף:  לא, זה לא לפי הכללים שלנו

דב יוסף:  טוב, לא לפי הכללים שלנו, אז לא יהיו 200 יחידות דיור וגם לא יהיה בניין עירייה

יעקב אשר: וגם כשיצטרכו את העובדים לשעת חירום גם זה לא יהיה

דב יוסף: תודה רבה

יעקב אשר: חברים, אנחנו נעשה סיכום מהיר כי עברנו על הדברים, שמענו את הדברים ואני אתחיל קודם כל בנושא של פיקוח נפש, הנושא של המבנים המסוכנים, כל המושג הזה של קו העתק ובסמיכות לקו העתק

יעקב אשר:  ראינו פה שכונות שלמות, ראינו את זה במו עינינו, שכונות שלמות שגרים שם אנשים וילדים וזקנים וקשישים והבניינים האלה יושבים על רגליים צרות של עמודים במקומות שזה נראה רע מאוד

יעקב אשר:  ראינו ממש בניינים שיש הבדל אפילו בעיצוב שלהם בחוץ ב-30-20 סנטימטר, חלק אחד של הבניין שקע וחלק עדיין לא

יעקב אשר:  זה דבר שהמדינה לא יכולה לברוח ממנו

יעקב אשר:      אני הרחבתי בבוקר יותר על הדברים, אבל אני בהחלט חושב שהפתרונות כאן צריכים להיות במסגרת הכנסת היד לכיס של המדינה

יעקב אשר:  אני מבין שזה מה שהולך כאן לקרות, השאלה אם יהיה מספיק תקציב לזה שיכסה לפחות כרגע את עשרה המוקדים הבעייתיים וגם, כמו שדיברנו, לתת עדיפות למה שיושב על קו ההעתק עצמו

יעקב אשר:       הנושא של סמכות מקומית לוועדה במקומות כאלה הוא קריטי

יעקב אשר:  במקומות כאלה זה קריטי בגלל שאפשר יהיה להגיע ולקדם תכניות בזריזות יותר כשהסמכות צריכה להיות ואפשר אולי לעשות את זה אפילו – יש לי הרבה מחשבות אחרי הסיור הזה ובמיוחד אחרי הישיבות שהיו לנו על חוק ההסדרים כי יש הרבה דברים שהם תואמים, אבל הרבה רעיונות שאפשר לעשות

יעקב אשר:  אולי לתת סמכות על דברים מסוימים רק לתקופה מסוימת או בכיוון מסוים, אולי הוועדה המחוזית תצטרך לתת איזה שהן הנחיות כוללות ואז מתוך זה הרשות יכולה להריץ במסגרת הוועדות שלה רשות רישוי או ועדת משנה וכו'

יעקב אשר:       הנושא הזה שתחום, צריך לעשות פה פיילוט בעניין הזה

יעקב אשר:  שוב, זה חלק שקיים היום בחלופת שקד בעיקרון, צריך לדעת לשכלל אותו נכון, אבל השימוש הכי מהיר שלו צריך להיות לא על קטע כלכלי אלא על קטע חיזוקים בלבד, ולכן אנחנו נבדוק את העניין הזה

יעקב אשר:       הנושא שאני רואה כבר בכמה וכמה רשויות, הבניין שאנחנו יושבים כאן ומקריאים את הסיכום, אנחנו נמצאים בבניין שנבנה בשנות ה-60 ובזמן רעידת אדמה חלילה הוא לא יעמוד ברעידת אדמה

יעקב אשר:  אני אציין גם שאנחנו נבדוק עם רמ"י את הנושא של העסקה הזאת, שלדעתי היא חכמה, זה win win situation גם לרמ"י וגם לעירייה

יעקב אשר:  אולי אפשר לעשות את זה בצורות אחרות, אולי צריך לעבור כמה יועצים משפטיים, אבל זה מה שאנחנו נעשה

יעקב אשר:       חוסר הכיתות, במיוחד בשכונות הוותיקות

יעקב אשר:  בשכונות החדשות זה אמור להיות מכוסה מהסכמי הגג של הכיתות, נכון?      

קריאה: זה לא מכוסה, בהסכמי גג אומרים לך שאתה תקבל עדיפות

קריאה:  אין כסף בהסכמי גג לכיתות חדשות

יעקב אשר: אמרתי אמור להיות מכוסה, זה כל מה שאני אמרתי

יעקב אשר:  אני מכיר את זה, אבל עדיין זה לא פותר לך את הבעיות הקודמות

יעקב אשר:  ומה שקורה עוד, ברגע שאתה בא עם הבעיות הקודמות ונותנים לך נגיד סיוע לזה אז אתה תגיע לשכונות החדשות ויגידו לך: לא, כבר קיבלת, אבל חבר'ה, זה הסכם גג על השכונות החדשות וזה חוסר ואי טיפול של המדינה בשנים האחרונות בעניין הזה

יעקב אשר:  אז אנחנו ניתן על זה גם את הדעת

יעקב אשר:       טיפול בתשתיות תיירות, ראינו מעורבות חזקה מאוד של משרד התיירות וזרוע חמ"ת, החברה הממשלתית לתיירות

יעקב אשר:  אני מכיר את הדבר הזה שכשאתה רואה שיש לך עיר שאתה יכול לעבוד איתה אז אתה מקבל את התיאבון לעבוד ולנסות, ואתם זיהיתם את הפוטנציאל ומדובר פה בתכנית גדולה מאוד עם הרבה איגום משאבים, אבל זה מנוף צמיחה כלכלית

יעקב אשר:       מעקב אחרי יישום הסכם הגג צריך להיעשות כמובן, זה דבר שהרבה רשויות עושות ביחד, אבל פה, שוב, זה קריטי, משום שאני אומר, לפעמים אדם שיש לו בעיה מסוימת אז בסדר, מטפלים ביד או ברגל, פה הייתה עיר שסבלה משיתוק מסוים בחלקים בעברה, זה לא תמיד, היו פה גם הרבה רצונות טובים וגם חוסר יכולת לפעמים ופעם זה ראש עיר כזה ופעם זה בעיות כאלה ואחרות, עשו פה עבודה, נעשתה פה עבודה גם בעבר, אבל כשיש משהו כזה צריך לבוא בטיפול עם כמה דברים ביחד

יעקב אשר:  זה הזמן, זאת אומרת במקום לטפל בנושא אחד בעיר הזאת ולחכות ואחר כך בנושא שני, כשאתה מטפל בכמה נושאים ביחד ומצמיח כזאת צמיחה העיר עפה כבר לבד, משרדי הממשלה יכירו אותם רק בזה שהם ירצו לבוא לעיר הזאת בשביל להתגאות בהחלטות של הדברים

יעקב אשר:      הנושא של תשתיות תחבורה

יעקב אשר:  רכבת ודאי היא דבר נצרך מאוד, גדול מאוד, אנחנו ננסה לבדוק, גם עמית יעזור לנו בעניין הזה מול השרה רגב שאני יודע שהיא חסידה גדולה מאוד של חיבור הפריפריה לגוש דן, למקומות התעסוקה ובכלל, וההיפך

יעקב אשר:  אנחנו נעקוב אחרי הדבר הזה

יעקב אשר:  הנושא של רכבל, אני מבין שמחכים קצת לראות איך זה הצליח בחיפה ויכול להיות שזה באמת יהיה כלי תחבורה שיכול להיות במקום רכבת קלה שאין לה היתכנות

יעקב אשר:  כבישי אורך ורוחב, צירים שצריכים

יעקב אשר:       תעסוקה

יעקב אשר:  זה אתגר בלתי רגיל

יעקב אשר:  אני חושב שהנושא של הטבות למעסיקים ולחברות יכול להיות איזה שהוא דרייב, איזה שהוא מנוע

יעקב אשר:  יכול להיות שצריך לבנות חבילה של הטבות כאלה ואחרות לחברות הייטק, כי כשזה יתחיל וזה יתפוס אז אחר כך זה כבר בא, זה קנאת סופרים שמגיעה לבד

יעקב אשר:  יכול להיות שעוד לא היה הדרייב הראשון לעניין הזה

יעקב אשר:      תכנית ההמראה, אני קראתי לזה השיקום של אחרי ההבראה, שזה להתחיל ללכת ולרוץ

יעקב אשר:  ולרוץ, כשאתה רץ מהר אתה גם ממריא

יעקב אשר:  הדבר הזה הוא חשוב, אני חושב שאנחנו שומעים את קולות ההמראה פה ואני מקווה שעוד נשמע אותם הלאה

יעקב אשר:       נושא של איגום משאבים, החלטת ממשלה או חקיקה כזו או אחרת

יעקב אשר:  זה בדרך כלל יותר מתאים להחלטת ממשלה לגבי טבריה

יעקב אשר:  שוב, מאותה סיבה, של לבוא ולתקוף את זה מכמה מקומות, כי אז אתה מרים את הכול יחסית במכה אחת, מכה אחת זה שנים, אבל אתה יכול ככה להרים את העיר

יעקב אשר:       אני יכול להגיד דבר אחד, גם לממשלה וגם לעצמנו, כל השקעה שיעשו עכשיו בעיר תחזיר את עצמה בכפל כפליים, זאת אומרת העיר תחסוך לאחר מכן

יעקב אשר:  הרי מה המטרה? המטרה של משרד הפנים זה לא שיהיו לו הרבה רשויות על מענקי איזון, הוא היה מעדיף שלאט לאט ייצאו מזה וכל אחד ינהל את עצמו לבד, אבל לצורך זה צריך להשקיע, עירייה לבד לא יכולה להתמודד עם הדבר הזה בלי השלטון המרכזי

יעקב אשר:       ראינו והתרשמנו, ואני בתור אחד שבילה הרבה שנים מחיי במסדרונות עירייה ראינו את מצבה העכשווי של העירייה, ראיתי את העובדים

יעקב אשר:  אדוני המנכ"ל, קודם כל התרשמנו ממך מאוד כאחד שעלה וטיפס מה שנקרא מחלקה מחלקה, מדור, מחלקה, אגף ועלה, וראיתי

יעקב אשר:  לא הסתובבנו הרבה בעירייה, אבל גם ראיתי וגם שמעתי, אנחנו רואים עירייה שמשדרת נחישות ויציבות ושקט, זה נראה שחוץ ממתח עבודה אין מתחים כרגע אחרים

יעקב אשר:  ראינו בדוחות צמצום דרסטי של הגירעון המצטבר, זה עדיין לא הסתיים, יש עוד עבודה, צריך עוד להמשיך

יעקב אשר:       אני חושב שטבריה היא עיר של רוח וגשם, לא במובן הרוח והגשם שאנחנו מכירים, אלא עיר עם הרבה היסטוריה רוחנית, עם הרבה אנשים שומרי מסורת שגרים פה, חרדים יותר, חרדים פחות, דתיים, שומרי מסורת, מצד שני היא עיר, באמת כמו שנאמר כאן, של ספורט, תיירות, והדברים האלה, יכולים לשלב את זה ביחד בלי שזה צריך להתנגש, כמובן בחוכמה

יעקב אשר:  לנהל עיר, היה פעם מישהו שהיה ראש מועצה ממונה באיזה שהוא מקום, כשהקימו את העיר לא היו תושבים ואז הגיעו התושבים והוא המשיך להיות ראש מועצה ממונה כשהגיעו התושבים, והוא אמר פעם: תשמע, בתקופה שלא היו פה תושבים היה תענוג לנהל את העיר

יעקב אשר:  אתם מבינים מה אני מתכוון, החוכמה של ראש עיר זה לדעת להלך בין הבריות ובין החוגים השונים והאנשים השונים, לא לסכסך ביניהם, אלא בדיוק הפוך

עמית הלוי: אני שמתי לב כשהיינו בכנרת שפה לא רק שהתושבים נראים מרוצים, אפילו הדגים יותר מרוצים

יעקב אשר: הם שתקו ולא באו בטענות אפילו

יעקב אשר:  לא, אבל אני אומר, אני באמת חושב שהנושא הזה של שילוב האוכלוסיות, השילוב של חיי הרוח והחיים הכלכליים עצמם, אני חושב שזו עיר של פוטנציאל

יעקב אשר:  באמת, כבר נמאס להגיד את זה, איך אמרת מקודם? תפסיקו לדבר על הפוטנציאל ותתחילו למצות אותה

יעקב אשר:  שוב, התרשמתי מעובדים שרתומים למשימה וכאחד שהיה במצב דומה אני מכיר את זה, ראש עיר שנחוש לממש תקציבים, לא מוותר לשום משרד ושום דבר כזה

יעקב אשר:      הוועדה התרשמה מתפקוד המועצה הממונה וראש המועצה הממונה וממליצה, אני רוצה להתנצל אולי בפני החברים שלי, אבל ההרגשה שלי ושל חברי הוועדה שהיו, אלה שלא נמצאים כרגע, שאנחנו נמצאים בהמראה

יעקב אשר:  כדי להגיע למצב שאפשר להוריד חגורות צריך להגיע לאיזון, לגובה מסוים

יעקב אשר:  אני דמוקרט ואני חושב שעיר צריכה לבחור את ראשיה, זה דבר נכון, כך צריך להיות, אבל אני חושב שההרגשה שלנו, ובאמת בתור גם אדם שעבר והכיר עיר שקמה על הרגליים בסופו של דבר, ההרגשה שלי והרגשת חברי הוועדה, הייתי מסכם את הדברים שהוועדה ממליצה בפני שר הפנים לשקול את האפשרות להארכה של המועד, לא הייתי אומר לקדנציה שלמה, כי בסופו של דבר צריך באמת לשמור על הזכות של תושבי העיר לבחור, אבל אני חושב שכחלק מההחלטה של הסיכום שלנו, למרות שבאנו הרבה יותר על העניין של פיקוח נפש, אבל אני מתחיל להרגיש שגם זה פיקוח נפש, זה יהיה פספוס שאולי יהיה חבל, ויסלחו לי חברי המועצה לשעבר, אני אומר עוד פעם, אני דמוקרט, אבל נראה לי שזה כרגע האינטרס הציבורי

יעקב אשר:  כך נראה לי

יעקב אשר:  מאחר שזה כרגע האינטרס הציבורי אז גם עסקני הציבור הוותיקים ואלה שיבואו בהמשך ויהיו עסקני ציבור, הם גם רוצים את טובתו של הציבור

יעקב אשר:  אם זה הטובה אז צריך לחשוב בעניין ולכן אני קורא למשרד הפנים לבדוק את האפשרות, את ההיתכנות, לעשות הארכה נוספת כדי שהעיר תגיע ליציבות

יעקב אשר:      אני רוצה להודות לחבריי חברי הכנסת שהשתתפו בסיור, היה סיור מרתק, אדוני ראש העיר, ונהנינו באמת מלראות את הביצוע

יעקב אשר:  אני רוצה להודות למנהלת הוועדה, לאה וכל הצוות, על הארגון, כמו תמיד, המוצלח והמסור, ואנחנו מקווים שנבוא בעזרת ה' ונראה את העיר הזאת פורחת ומשגשגת ומהווה דוגמה ובאמת תשמש כעיר בירה של צפון הארץ, אחרי חיפה, שלא תהיה פה מלחמה

יעקב אשר:       תודה רבה, הישיבה נעולה