ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 8, 2023-03-13 00:00

איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא דיגיטציה לשיפור וייעול השירות הממשלתי – מערך הדיגיטל הלאומי, סקירת פעילות

איימן עודה:  אני רוצה לברך את חברי הכנסת שנמצאים פה

איימן עודה:  אני אתחיל בד"ר אחמד טיבי בגלל שהוא לא חבר ועדה אבל בכל זאת הגיע, חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, חבר הכנסת סימון מושיאשוילי וחברת הכנסת מטי צרפתי הרכבי

איימן עודה:  אהלן וסהלן לכל הנוכחים

איימן עודה:  אנחנו נתחיל במצגת מטעם שירה לב עמי, ראשת מערך הדיגיטל הלאומי

איימן עודה:  בבקשה

שירה לב עמי: תודה רבה

שירה לב עמי:  תודה לכל מי שהצטרף אלינו לדיון, אנחנו מאוד שמחים להיות פה ושמחים על ההזדמנות שהוועדה מאפשרת להציג את הפעילות ואחר כך קצת לדבר עליה, לשמוע התייחסויות וההערות של משרדי הממשלה, נציגי הציבור וכמובן חברי הכנסת

שירה לב עמי:       בדיוק סיפרו לי לפני הדיון שיצרנו קצת בלבול בעבר, לא תמיד היה ברור איזה גוף אחראי על מה, היו לנו כמה גופים שונים בממשלה, ואנחנו מאוד שמחים שבשנה האחרונה הם אוחדו כולם לתוך מערך הדיגיטל הלאומי, שקם על היסודות החזקים של רשות התקשוב, ממשל זמין וישראל דיגיטלית, להיות הגוף הממשלתי שמנחה את חמשת עולמות התוכן שתכף נדבר עליהם: טכנולוגיה, דיגיטל, דאטה, סייבר ושירות

שירה לב עמי:       יש לנו אתגר מאוד גדול כי הטכנולוגיה רצה מאוד מהר, מתקדמת בקצב של טיל חלל והיכולת שלנו ליישם ולהטמיע את הטכנולוגיה הזאת בתוך הממשלה עבור הציבור מתקדמת לאט יותר

שירה לב עמי:  מה שמתקדם הכי לאט זו היכולת שלנו כממשלה להשתנות, לשנות את התהליכים, את התרבות הארגונית, ולעשות את מה שנדרש פנימה כדי להצליח ליישם את אותם תהליכים ושינויים, ואלה הרמות השונות של האתגר שאתו אנחנו מתמודדים

שירה לב עמי:       בשקף הבא אנחנו מדברים על חמשת עולמות התוכן שבהם מערך הדיגיטל הוא הגוף המנחה הממשלתי, גוף המטה: טכנולוגיה, דיגיטל, דאטה, הסייבר ושירות

שירה לב עמי:  אנחנו רואים אותם כקשורים בצורה הדוקה אחד לשני, אלה תחומים משיקים, וכשעובדים ביחד אפשר לעשות הרבה יותר מאשר כשכל אחד מהם פועל בנפרד מול משרדי הממשלה

שירה לב עמי:  זה נכון גם ברמת הממשלה כולה וגם בתוך כל משרד ממשלתי איך מייצרים את החיבורים בין חמשת עולמות התוכן האלה לטובת המשרד והמטרות המקצועיות שהוא רוצה להשיג

שירה לב עמי:      מה אנחנו עושים באותם חמישה עולמות תוכן? זה השקף של תפקידי מערך הדיגיטל שבא להציג את ארגז הכלים הכללי שאתו אנחנו מגיעים

שירה לב עמי:  אנחנו בראש ובראשונה, בראייה האסטרטגית, עובדים השנה על ריענון האסטרטגיה שלנו ברמה הלאומית ובחמשת עולמות התוכן לאן אנחנו רוצים לקדם את הממשלה בשנים הקרובות

שירה לב עמי:  יש לנו תפקיד כגורם מנחה, רגולטור, מייצר מדיניות, הנחיה, best practices וסטנדרטים בחמשת עולמות התוכן

שירה לב עמי:  מהצד השני, גם כגורם enabler, שהתפקיד שלו הוא לאפשר לקדם, לעזור להסיר חסמים, אם זה חסמים בפרויקט ספציפי, באתגר ספציפי, ואם זה אתגרים שמפריעים לממשלה כולה להתקדם בעולמות הטכנולוגיה והדיגיטל

שירה לב עמי:       במרכז אתם רואים את התפקידים היותר יישומים פרקטיים של מערכת דיגיטל כאופרטור: יצירה של תשתיות ושירותי בסיס לאומיים, ,shared services עבור משרדי הממשלה, יצירת פתרונות של ערוצים אחודים לציבור ולעסקים, מקומות שבהם הממשלה נותנת שער כניסה אחוד לשירות הממשלתי, כמו gov

שירה לב עמי: il והאזור האישי – תכף נציג בקצרה את סוגי השירותים – ואתגרים חוצי-משרדים, אינטגרציה שנדרשת כדי לתת שירות שחורג מהגבולות של משרד אחד ונדרשת בעצם עבודת תכלול בתוך הממשלה, ולפעמים גם מחוץ לממשלה

שירה לב עמי:       אם אני מסתכלת קצת על דוגמאות, אנחנו נדבר מעט על דיגיטל לתושבים ועסקים, על דיגיטל בתוך הממשלה בתהליכי העבודה ה-back office של הממשלה, ודיגיטל ברשויות המקומיות

שירה לב עמי:  אז כשמסתכלים על תושבים ועל עסקים, אתם מכירים בוודאי את ארגז הכלים שמפותח מזה שנים רבות, gov

שירה לב עמי: il, שהוא ערוץ המידע המרכזי של הממשלה, שבו אפשר למצוא ולקבל את המידע רלוונטי מכל משרדי הממשלה, יחידות הסמך והרשויות השונות

שירה לב עמי:  הזדהות היא כלי הבסיס העיקרי שלנו כדי לספק שירותים מזוהים בעולם הדיגיטלי, לדעת שמי שמבצע את הפעולה הוא באמת מי שהוא אומר שהוא

שירה לב עמי:  זה כלי שהתפתח רבות

שירה לב עמי:  אנחנו בשבוע האחרון חצינו את רף 3 מיליון המשתמשים הרשומים במערכת ההזדהות

שירה לב עמי:       כפי שאתם רואים פה, רובם המוחלט של המשתמשים מזדהים באמצעות שם משתמש, סיסמה וסיסמה חד-פעמית שמקבלים לטלפון הנייד, לא מעט משתמשים בכרטיסים חכמים, ואחוז מאוד-מאוד קטן משתמשים בתעודת הזהות הביומטרית, שצריך להפעיל אותה לצורך כך, או באפליקציה של Gov

שירה לב עמי: ID

שירה לב עמי:  יש לנו היום 266 יישומים שמשתמשים במערכת ההזדהות, יישומים של משרדי ממשלה שונים, לא רק יישומים מרכזיים באזור האישי; 45 לקוחות או ארגונים שמפעילים את זה, ואפילו יישומים שמשרתים חברות ועסקים

שירה לב עמי:      האזור האישי הוא היום שער הכניסה לשירותים מזוהים למשרדי הממשלה, המקום שאפשר להיכנס אליו כתושב או כעסק ולקבל גישה למגוון שירותים במשרדי הממשלה

שירה לב עמי:  יש כאן עוד הרבה מאוד עבודה כדי להגיע למצב שמרבית השירותים ניתנים בתוך המסגרת הזאת, בתוך חלון הראווה של האזור האישי, אבל אנחנו כבר במקום לא רע

שירה לב עמי:  העברת בעלות על רכב זו דוגמה לשירות שלקח לא מעט זמן להגיע אליו והיום הוא מאוד-מאוד נוח, חוסך הרבה זמן

שירה לב עמי:  זו לא רק העברת בעלות בין תושבים, אלא גם מסוחר פרטי ומאיש פרטי לסוחר

שירה לב עמי:  סוגר את כל הפינות

שירה לב עמי:  דוגמה לשירות שמשרד התחבורה עמל רבות על פיתוח שלו

שירה לב עמי:  אפשר לראות כאן את הדוגמאות

שירה לב עמי:  אני יכול לראות גם את ההיסטוריה של הפעולות שאני באופן אישי ביצעתי מול הצורך הספציפי הזה

שירה לב עמי:       מנוע זכויות זה יישום חוצה משרדי ממשלה, דוגמה לפרויקט אינטגרטיבי רב-משרדי שנעשה גם בשיתוף פעולה עם "כל זכות", בתור גורם המייצג את עולם הזכויות בחברה האזרחית, ובעצם מיועד לסייע לי כתושבת להסתכל על מה שמגיע לי מהמדינה, לא רק הדברים שאמרו לי שמגיעים לי, לא רק הדברים שאני הגשתי טפסים ורדפתי אחרי הממשלה כדי לקבל אותם, אלא באופן ייזום לקבל גישה לזכויות

שירה לב עמי:  היום זה מספק מידע על הזכויות – הכנסנו היום את מנוע הזכויות כחלק מהאזור האישי, כלומר אפשר לקבל כבר את המידע באופן מזוהה – והשלב הבא הוא שמשרדי הממשלה יוכלו לעשות בזה שימוש כדי ליידע אותי באופן פרואקטיבי על זכויות שמגיעות לי לפני שאני צריכה לבוא, להגיש ולהתחנן

שירה לב עמי:  לקבל את הזכות על בסיס המידע שמשרדי הממשלה מחזיקים עליי ביוזמתם

שירה לב עמי:  זה ההפך מטרטור ובירוקרטיה ממשלתית

שירה לב עמי:      זימון תורים, עוד יישום שרבות נאמר על הקושי שהוא מייצר היום לנו כציבור כשאנחנו באים לקבוע תורים לשירותי הממשלה, אתגר מאוד גדול

שירה לב עמי:  אנחנו עובדים בימים אלה, וכבר העלינו לאוויר את הגרסה הראשונה של go visit, שזו אפליקציית זימון התורים הממשלתית בתוך האזור האישי

שירה לב עמי:  היא מאפשרת לי היום לזמן תור לשירותי משרד התחבורה ובעתיד תורחב לשירותים של כלל המשרדים שירצו לקחת חלק בשירות הזה

שירה לב עמי:  אפשר לזמן תור, לשנות, לבטל, לראות את כל התורים העתידיים, הכול במקום אחד ובלי צורך להיכנס ולחפש את התורים הפנויים בכל עיר בארץ בנפרד

שירה לב עמי:       אפליקציית האזור האישי – coming soon

שירה לב עמי:  פרומו – אנחנו עובדים גם כאן על שירותים שיאפשרו לנו לקבל במובייל שירות טוב יותר, לא רק את מה שאפשר לעשות היום באזור האישי אלא לחבר את זה לשירות הזדהות ולחבר את זה ליישומים שאי אפשר לספק אותם במחשב הנייד או באתר המותאם אלא רק באפליקציה

מטי צרפתי הרכבי: את יכולה לומר למה זימון תורים הוא וולונטרי למשרדים?     

שירה לב עמי: אני אגיד את זה באופן כללי

שירה לב עמי:  תפיסת העולם שלנו היא לתת שירותים וולונטריים ככל הניתן במקומות שמדובר שירותי תשתית

שירה לב עמי:  המשרד יכול לבחור לבנות בעצמו את התשתית הזאת, אם הוא מעדיף

שירה לב עמי:  אנחנו מייצרים פתרונות רוחב ממשלתיים כמו gov

שירה לב עמי: il והאזור האישי, ושם זה לא אופציונלי

שירה לב עמי:  אז זימון תורים בעיניי כרגע הוא כלי שאנחנו מעמידים אותו לרשות המשרדים

שירה לב עמי:  כשהוא יעבור להיות חלון הראווה הממשלתי האחוד לזימון תורים אנחנו נשקול להפוך אותו להיות גורם מחייב

שירה לב עמי:  העדפה שלנו היא תמיד לעבוד מתוך רצון ויש משרדים רבים שרוצים ועושים הרבה מאוד עבודה כדי להנגיש את השירותים שלהם בצורה טובה ויזומה

מטי צרפתי הרכבי: זאת אומרת שיש מערך דיגיטלי שהוא לא וולונטרי, ויש עוד מספר שירותים שאולי יהיו עם הזמן, כרגע הם וולונטריים, זה מה שאת אומרת?     

שירה לב עמי: התשתיות הן וולונטריות, שירותי הבסיס שאנחנו מספקים, המשרד יכול לבחור אם להשתמש בהם או לא להשתמש בהם

שירה לב עמי:  חלון הראווה הממשלתי הוא אחוד בתפיסת העולם שלו כי המטרה היא שתהיה תחנה אחת שדרכה אני נכנס ויכול לקבל את כל השירותים הממשלתיים

שירה לב עמי:      פרויקט נוסף שאנחנו מאוד גאים בו זה פרויקט campus

שירה לב עמי: il, פלטפורמת הלמידה הדיגיטלית שהממשלה מנגישה

שירה לב עמי:  הממשלה בנתה את הפתרון הזה כתשתית שמאפשרת לבנות על גבה תוכן של גורמים שונים ורבים

שירה לב עמי:  הדוגמה הראשונה היא קורס הפסיכומטרי, שהממשלה הנגישה לציבור בחינם, היום נחשב הקורס האיכותי ביותר

שירה לב עמי:  יש בו ייצוג רב יותר

שירה לב עמי:  38% מהסטודנטים שלומדים בקורס הזה מהפריפריה

שירה לב עמי:  היום גם הציונים שמקבלים אלה שעשו את הקורס החינמי של campus

שירה לב עמי: il גבוהים יותר מהממוצע הכללי של נבחני הפסיכומטרי

שירה לב עמי:  היום זה יוצא גם בשפה הערבית

שירה לב עמי:       אנחנו מקווים להמשיך ולהבטיח את הרמה הגבוהה ביותר עבור הנגישות להשכלה גבוהה לכלל הציבור

שירה לב עמי:  אבל הפלטפורמה מאפשרת לנו לא רק קורסים ממשלתיים אלא קורסים שנותנים לנו שער לתעסוקה, הכשרות תעסוקתיות יחד עם זרוע העבודה, הכשרות מקצועיות שונות, קורסים של מערכת החינוך, הכשרה לשירות צבאי, מגוון רב של קורסים והכשרות

שירה לב עמי:  היום גם מרבית הקורסים הם קורסים שהאוניברסיטאות והמכללות מנגישות לתלמידים שלהן על גבי הפלטפורמה של campus

שירה לב עמי: il

מטי צרפתי הרכבי: מי מפקח על הרמה האקדמית?     

שירה לב עמי: זה קורס אקדמי בפיקוח הרגיל של ות"ת מל"ג

שירה לב עמי:  הפיקוח המקצועי, מה שנקרא טכנו-פדגוגיה, נעשה ע"י הצוות של campus כדי להבטיח שההתאמה של זה לתשתית הלמידה הדיגיטלית נעשית בצורה טובה, שזה נוח, מעוצב בצורה נכונה, מתוכנן בצורה נכונה לתהליך של למידה דיגיטלי

שירה לב עמי:       עוד דוגמא לפרויקט שנעשה בימים אלה במערכת המשפט הוא פרויקט של משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט לטרנספורמציה דיגיטלית של ההליך המשפטי, נקרא ODR - Online Dispute Resolution, שאמור להקל על העומס בבתי המשפט באמצעות העברה של חלק מהתהליך לתהליך דיגיטלי של יישוב סכסוכים

שירה לב עמי:  הוא מייצר איזשהו תהליך של הצעות פשרה שאפשר להחליט אם מסכימים אליה או לא מסכימים אליה ובסופו של דבר מביא, בסוף המשפך, כמות מצומצמת יותר של תיקים לדיון משפטי, שגם הדיון המשפטי הזה יכול להיות על גבי פלטפורמות דיגיטליות, שוב, במטרה לשפר ולייעל את השירות המשפטי שניתן לכלל הציבור

שירה לב עמי:       שיפור השירות בכלל, לא רק בעולמות הדיגיטליים, גם הוא חלק מאחריות מערך הדיגיטל הלאומי באמצעות היחידה לשיפור השירות הממשלתי לציבור

שירה לב עמי:  היחידה הזאת אחראית על מערך הדרכה, הטמעה וקהילות ידע בתחום השירות, על מדידה של איכות השירותים הממשלתיים לציבור, דוח שאנחנו מפרסמים מדי שנה ויכול לתת לנו אינדיקציה איפה אנחנו עושים עבודה טובה יותר במשרדי הממשלה ואיפה יש מקום לשיפור

שירה לב עמי:  התוויה של מדיניות השירות הממשלתית

שירה לב עמי:  למשל, כמה מקום צריך להיות להמתנה בתור בשביל לא לייצר מצב שאנשים עומדים ברחוב ומחכים כדי להיכנס לסניף של שירות ממשלתי

שירה לב עמי:       הפעלת מוקד המענה הממשלתי המרכזי, 1299*, מקום אחד שאפשר להתקשר אליו, לקבל הפנייה וניתוב לכלל השירותים הממשלתיים, בעצם מוקד הידע לגבי כלל שירותי הממשלה, מה נדרש לעשות כדי לקבל שירות כזה או אחר, האם צריך להגיע פיזית, האם אפשר לקבל אותו באופן דיגיטלי, עם הרבה מאוד ידע וייעול של השירות, ותמיכה טכנית בשירותים הדיגיטליים הרוחביים

שירה לב עמי:  כלומר, אם יש לי בעיה במערכת ההזדהות או בעיה בשימוש באפליקציית זימון התורים, אז זו הכתובת שיכולה לי מענה

שירה לב עמי:      מילה על חוק הדיוור הדיגיטלי שנכנס לתוקף ביוני 2023

שירה לב עמי:  אם עד היום הדרך לקבל תקשורת רשמית ממשרדי הממשלה הייתה פיזית בלבד, במצב לאחר כניסתו לתוקף של התיקון לחוק התאפשר לי לבחור כתושב האם אני רוצה לקבל את הדיוור באופן פיזי או באופן דיגיטלי

שירה לב עמי:  זה opt-in, בחירה שלי באופן אקטיבי

שירה לב עמי:  לא רק בחירה אלא אני גם צריך להראות שאני יודע ומסוגל להפעיל את כתובת האימייל שלי כדי לקבל את המסרים הדיגיטליים

שירה לב עמי:  זה עובד גם לתושבים וגם להסדרה של דואר לתאגידים

שירה לב עמי:  הנקודה משמעותית כאו היא שלאחר הכניסה של החוק לתוקף, ומי שיבחר לעשות בו שימוש, שליחה של דואר אלקטרוני תהווה חזקת מסירה

שירה לב עמי:  כלומר, אני לא אדרש כגוף ממשלתי לשלוח בנוסף לזה גם את הדואר הפיזי

שירה לב עמי:      מאוד בקצרה על החוק

שירה לב עמי:  הוא בעצם מאפשר לנו לקבל מסרים באופן מידי בערוץ שנגיש ונוח לי היום, תוך שמירה על פרטיות, מידע רגיש

שירה לב עמי:  יהיה קישור לאזור האישי שבו יישמר המידע

שירה לב עמי:  אנחנו מגדירים את התנאים בהם דיוור דיגיטלי יהיה שקול לקבלה של דואר פיזי כפי שהוא ניתן היום, והרבה מאוד פרטים נוספים שנכנסו לתוך החוק שמבטיחים מניעה של ספאם, אבטחת מידע, שמירה על פרטיות, הנגשה לאוכלוסיות נוספות ומניעה של שימוש לרעה בדואר הממשלתי

שירה לב עמי:  אני אגיד שבאמת מבחינתנו זה אמור לשפר את היכולת של הממשלה לתת שירות טוב ומותאם למאה ה-21

שירה לב עמי:      אז קצת על מאחורי הקלעים מה אנחנו עושים היום כדי לעזור לקדם את הדיגיטל במשרדי הממשלה ובממשלה כולה

שירה לב עמי:  הנושא הראשון והמרכזי שאנחנו עובדים עליו היום הוא איך לסייע לממשלה לעשות את המעבר לענן

שירה לב עמי:  הענן הוא העתיד

שירה לב עמי:  בראייה שלנו, הוא מאפשר לנו נגישות למוצרים המתקדמים ביותר

שירה לב עמי:  אני אגיד את זה על דרך השלילה – מי שלא נמצא בענן, אין לו נגישות לחזית הטכנולוגיה

איימן עודה: מה זה הענן בפועל? זה חדר שיש בו 1,000 מחשבים ושומרים את הכול שם, אז קוראים לזה ענן?     

שירה לב עמי: כן, בדיוק כך

שירה לב עמי:  חלק מהעניין הוא היכן יושב הענן והיכן יושב אותו חדר עם 1,000 שרתים, תחת איזה חוק שמנחה את אותו חדר שרתים

שירה לב עמי:  הענן הציבורי מסופק היום ע"י מספר חברות גדולות בכל העולם: אמזון, גוגל, שזכו במכרז הממשלתי לאספקת שירותי ענן, בנוסף אליהן יש עוד מספר חברות – מיקרוסופט, Oracle, IBM, יש חברות סיניות, יש קצת חברות אירופיות, ובגדול זה שוק מאוד מאוד ריכוזי

שירה לב עמי:      חלק מהיתרון ומההתקדמות שנעשתה במכרז הממשלתי הזה זה שאותן חברות גדולות הביאו את חדרי השרתים הגדולים שלהם, שנקראים ענן, לשבת בישראל ולספק את השירותים מכאן באופן מידי

שירה לב עמי:  זה מספק שירות מהיר וטוב יותר, כי הפעולה שאנחנו עושים, האנטר במחשב – לא צריך לנסוע לאירופה, לאירלנד או לארצות הברית ולחזור לכאן

שירה לב עמי:  ומה שלא פחות חשוב, חלים על כך החוק הישראלי והרגולציה הישראלית של אבטחת מידע, של הגנת סייבר

איימן עודה: באבטחת מידע יש מין אח גדול שיכול לדעת הכול?     

שירה לב עמי: התפקיד של האח הגדול בתחום הסייבר הוא להגן ולהגדיר סטנדרטים להגנה על - - -     

איימן עודה: לא, למשל מודיעין, נגיד השב"כ, יכול להיכנס לאיפה שהוא רוצה? יש לו את המפתח הזה?     

שירה לב עמי: אני לא יודעת להגיד

שירה לב עמי:  למיטב ידיעתי לא, אבל זה לא משהו - - -     

איימן עודה: אני חושב שזה חלק מהדמוקרטיה לדעת להגיד, לדעת את התשובה

איימן עודה:  אני חושב שזה חלק מהדמוקרטיה

איימן עודה:  האזרחים צריכים לדעת האם יש מישהו שיש לו משקפיים שחורים, שהוא יודע הכול, או שלא קיים דבר כזה

איימן עודה:  אני חושב שחשוב לדעת – אפילו אם הוא לא משתמש בזה – עצם העובדה שיש לו את המידע הפרטי שלנו, גם ברמה הפרטית של האנשים עצמם, גם ברמה של חברות וכל מיני קבוצות

איימן עודה:  האם יש מישהו שבכל רגע יכול לדעת את הכול, כן או לא? אני חושב שזו שאלה מאוד חשובה לכל אזרח בכל מדינה דמוקרטית

שירה לב עמי: אני יכולה להגיד שלנו כממשלה אין כלים שמאפשרים לנו גישה למידע פרטי, אפילו להפך, המטרה של עיצוב השירות שנעשה בממשלה היא  ,privacy by designאיך אנחנו מכניסים לתוך עיצוב השירות מלכתחילה את ההגנה על פרטיות, איך אנחנו מעבירים את מינימום המידע האפשרי שמאפשר נגישות לשירות ולא את מקסימום המידע שמייצר חשיפה וסיכון של פרטים

שירה לב עמי:  זה לפחות בראיית השירות הממשלתי

שירה לב עמי:       אז בתועלות של הענן, מצד אחד נגישות למוצרים המתקדמים ביותר – והיום כבר לא מפתחים פתרונות חדשים במה שנקרא On-premises, בתצורה של חוות שרתים שיושבת בתוך הארגון

שירה לב עמי:  זאת הזדמנות לשינוי, הזדמנות לבנות מחדש את הדרך שבה מיישמים מערכות מידע בתוך ארגוני הממשלה, לחשוב על זה מחדש, לתכנן את זה, לעצור רגע ולעשות באותה הזדמנות שבה אנחנו עוברים דירה מחוות השרתים המקומית לענן, גם חשיבה מחודשת על מפת הדרכים הטכנולוגית

שירה לב עמי:  זו הזדמנות לעשות בצורה מהירה ויעילה שינויים בצד הביזנס, בצד המקצועי של המשרד והארגון, זה שינוי בתפיסה התרבותית, בדרך שבה אנחנו עובדים, פועלים ומפתחים מענים, ומאפשר לנו לתת פתרונות הרבה יותר מהירים לצרכים חדשים, ככל שהם עולים ומתפתחים

מטי צרפתי הרכבי: וכמה הסכנה היא בלוחמת סייבר מחוץ ישראל שיכולה לתקוף את הענן הזה, את הדאטה?     

שירה לב עמי: בראייה שלנו, העובדה שהענן שעליו יושבים שירותי הממשלה יושב בישראל פיזית מאוד מצמצמת את הסיכונים שלנו

שירה לב עמי:  אנחנו הרבה פחות חשופים

שירה לב עמי:  אנחנו עושים שימוש גם בשירותי ענן בחו"ל תחת איזשהו תהליך אישור והסדרה שנדרש לטובת הפעולה הזאת, ויש בזה סיכון מסוים, סיכון למשל מה קורה אם חיבור האינטרנט של ישראל מתנתק מהעולם

שירה לב עמי:  זה תרחיש שיכול לקרות, הוא תרחיש די קיצוני וחריג, אבל אנחנו נערכים גם אליו ולכן שירותים חיוניים מספקים מישראל

אלי גולדשמידט: יש לוח זמנים למעבר לענן? יש משרדים שכבר עברו? יש הגדרות זמנים מחייבים למעבר וכו'?     

שירה לב עמי: מעבר לענן הוא לא מקשה אחת, לא מדליקים, מכבים ועוברים לענן, אלא אנחנו היום בונים כל שירות חדש, כל מערכת חדשה שמשרד מתכנן, כבר מתכננים בענן

שירה לב עמי:  החשיבה התכנונית עוסקת במה לעשות עם כל המערכות הישנות, חלקן ישנות יותר, חלקן ישנות פחות, יש גם מערכות מלפני שנה ושנתיים שהן מערכות on premise ואנחנו נדרשים לשאלה איך להעביר אותן לענן בצורה יעילה

שירה לב עמי:      ההנחיה הממשלתית היום – מה שנקרא מדיניות ההגירה לענן – לא מדברת על מעבר לענן בכל מחיר

שירה לב עמי:  אנחנו לא רוצים לקחת את כל המערכות, פשוט להעתיק אותן לענן, כי אנחנו מבינים שאנחנו נמצא את עצמנו משלמים יותר ממה שאנחנו משלמים על השרתים הנוכחיים ואנחנו רוצים לעשות את המעבר הזה בצורה שמאפשרת אופטימיזציה של יתרונות הענן, ולכן זה לא נעשה בזבנג וגמרנו אלא מתוך חשיבה שלקחת מערכת-מערכת, לתכנן אותה מחדש בצורה שמתאימה לענן ומנצלת את יתרונות הענן

שירה לב עמי:       זו תוכנית שכל אחד ממשרדי הממשלה בונה לעצמו במהלך השנה הקרובה ואת המדיניות שלו למעבר כלל המערכות שלו לענן

שירה לב עמי:  אז אין פה תאריך שאנחנו אומרים שעד אליו שום דבר לא נמצא יותר בחוות השרתים

שירה לב עמי:  אנחנו מניחים שזה תהליך שייקח מספר שנים

שירה לב עמי:  בממשלות אחרות הוא לקח הרבה מאוד שנים, אני מקווה שאנחנו נהיה זריזים יותר

שירה לב עמי:  למשל, ממשלת בריטניה שעובדת על זה כבר 13 שנה וסיימה בערך רבע מהעברת המערכות

אלי גולדשמידט: אבל את אומרת שחלק מהשירותים כבר ניתנים בענן

שירה לב עמי: נכון

אלי גולדשמידט: מבחינת התשתיות הפיזיות יש אפשרות לספק שירותים כאלה גם ליותר משרדים, אלא שהתהליך כולל שיקולים של עלות-תועלת?     

שירה לב עמי: בוודאי

שירה לב עמי:  אחד היתרונות הגדולים של הענן זה שאין שום בעיה לעשות scale

שירה לב עמי:  אנחנו יכולים להעביר כמות מאוד גדולה של פתרונות לענן ואנחנו יכולים גם להגדיל בבת אחת את כמות המשתמשים

שירה לב עמי:  אז אם יש לנו אתגר כמו טופס דיווח בידוד בקורונה, שפתאום בבת אחת 100,000 אנשים ניגשים לטופס, כשאני נדרש לתת שירות כזה במערכות מקומיות זה דורש ממני הרבה מאוד שרתים וכוח חישוב שלא תמיד קיים וזמין, ואילו בענן היכולת להגדיל בלחיצת כפתור את היקף המשאבים הזמינים לי גדולה הרבה יותר

שירה לב עמי:  אז כן, החסם במעבר לענן הוא לא המשאבים של הענן אלא היכולת שלנו לעשות את המעבר בצורה חכמה שמנצלת את היתרונות

סימון מושיאשוילי: ראשית, יישר-כוח על הדיון החשוב הזה

סימון מושיאשוילי:  אני רואה כאן את הדברים – נגישות למצרים מתקדמים ביותר בשוק, גמישות ומענה מהיר לצרכים חדשים – ואני רוצה לשאול לגבי ההנגשה

סימון מושיאשוילי:  ישנם ציבורים מסוימים, כל אחד מסיבה כזו או אחרת, שלא צורכים את אותם מוצרים מתקדמים ביותר בשוק

סימון מושיאשוילי:  כיצד הממשלה מתכוונת להנגיש את אותם מוצרים, את אותה דיגיטציה, לאותם ציבורים?     

שירה לב עמי: זה נושא שהוא מאוד חשוב, אנחנו משקיעים בו הרבה מאוד חשיבה כי המטרה היא לא לתת שירות רק לקצה העליון של מי שמרגיש - - -     

סימון מושיאשוילי: לאו דווקא הקצה העליון, היום כבר ציבור רב צורך את אותם מוצרים מתקדמים, אבל אני מדבר על אותם ציבורים שאין להם נגישות לזה, כל אחד מסיבתו שלו, כיצד אנחנו יכולים כן להנגיש את זה?     

איימן עודה: זה סוג דיונים שהם לא לעומתיים

איימן עודה:  כולנו פה באותו כיוון וכולנו חושבים איך לצאת עם המלצות בשביל לשפר את המצב לטובת כולם

איימן עודה:  כולם מבינים כמה הדיגיטציה כולה חשובה לאנושות

איימן עודה:  יחד עם זאת, כולם מבינים שיש שכבות מוחלשות שיישארו מאחור וצריך לטפל בזה

איימן עודה:  אני רוצה להמשיך את מה שאמר חבר הכנסת סימון

איימן עודה:  איך אני אישית מקבל מידע שיש דיגיטציה חדשה בנושא מסוים? אני שומע מהעוזרים הפרלמנטריים שלי או מחברים

איימן עודה:  השאלה שלי היא האם אתם, המערך, יכולים להגיע לפריפריה, לקבוצות מוחלשות, למועדוני קשישים למשל, לצאת במסע, להגיד שאתם באים ליום אחד למקום מסוים בשביל להסביר איך אפשר להתקדם בדרך הזו, הדיגיטלית, בכל מיני נושאים ולנסות ללמד אותם? יש תוכנית כזו?     

יוגב שמני:  יוגב שמני, מנהל חטיבת הטכנולוגיות והשירותים הדיגיטליים

יוגב שמני:  כשאנחנו מפתחים שירותים דיגיטליים אנחנו מסתכלים על כלל האוכלוסייה

יוגב שמני:  קודם כל, נכון, יש אוכלוסיות שהן פחות נגישות, כשאנחנו נותנים שירותים דיגיטליים אנחנו נותנים אותם במספר ערוצים

יוגב שמני:  לדוגמה, יש מקומות שיש בעיית נגישות, תשתיות אינטרנט לדוגמה או אנשים שאין להם מחשב בבית, אז יש גם עמדות שירות

יוגב שמני:  מעל 200 עמדות שירות פרוסות ברחבי הארץ בכל מיני אזורים, ברשויות מקומיות כמובן, במרכזים מסחריים בתוך אותה רשות מקומית כדי לאפשר לאזרחים שפחות נגישים לאינטרנט לצרוך את שירותי הממשלה בעמדות שירות

יוגב שמני:       יש יכולות גם לחלק מהשירותים – אמנם זה מאוד מצומצם – גם בתהליך של זיהוי קולי

יוגב שמני:  אני יכול באמצעות הטלפון לצרוך שירותים, לדוגמה של משרד התחבורה

יוגב שמני:  יש כמובן תמיכה טכנית באותו מוקד שירות ששירה ציינה קודם, שתומך באותם אזרחים שמתקשים לבצע שירותים דיגיטליים, תמיכה טכנית שמסייעת להם ממש צעד אחר צעד בלצרוך את השירות הדיגיטלי בצורה טובה, כדי לא להשאיר אף אחד מאחור

יוגב שמני:       כשאנחנו מדברים על שירותים, כל התשתיות שלנו, שאנחנו מפתחים – אזור אישי, gov

יוגב שמני: il, מערכת ההזדהות – מבחינת התשתית אנחנו כבר מכינים אותה מותאמת לכל השפות, לפחות לארבע שפות: ערבית, רוסית, אנגלית ועברית

יוגב שמני:  זה לא אומר שכל האתרים כמובן מתורגמים באופן מלא, כמובן שזה בהתאם לצורך, ואנחנו יודעים שיש לנו פער בעיקר בחברה הערבית, אבל זה משהו שסימנו כמטרה להמשיך ולקדם

יוגב שמני:       סוגיית הפרטיות שאמרת קודם – כמו שאנחנו דואגים שכל השירותים יהיו privacy by design, מותאמים להגנה על הפרטיות, כך גם לאנשים עם מוגבלויות

יוגב שמני:  כשאנחנו מפתחים שירותים אנחנו דואגים שכל השירותים האלה יהיו מותאמים גם לאנשים עם מוגבלויות, אנחנו בודקים את זה, בין אם באמצעות חברות, הכשרות שאנחנו עושים בצוותי הפיתוח וצוותי הבדיקות שלנו, וכמובן גם נעזרים מדי פעם גם בגופים חיצוניים שיודעים לעשות את הבדיקות האלה כדי לוודא שאנחנו עומדים בתקינה הנדרשת

מטי צרפתי הרכבי: אני חושבת שיש הבחנה בין הנגשה למי שמתקשה – וזה אולי הכשרות, הדרכות, עמדות – לבין מי שבעיקרון אין לו אינטרנט

סימון מושיאשוילי: לאו דווקא הדרכות, אלא מתקשה פיזית

מטי צרפתי הרכבי: כן, זה צד אחד

מטי צרפתי הרכבי:  אבל גם צריך לזכור שיש אוכלוסייה שאין לה אינטרנט, שזה צד שני

מטי צרפתי הרכבי:  זה שני ערוצים שונים

יוגב שמני: לכן ציינתי את עמדות השירות שפרוסות ברחבי הארץ

יוגב שמני:  תושב שאין לו אינטרנט בבית יכול להגיע לעמדת שירות ולצרוך את השירותים משם

יוגב שמני:  יותר מזה, גם לעמדות השירות הוספנו שירותים נוספים שהם לאו דווקא הממשלתיים

יוגב שמני:  כלומר, אני יכול להגיע לעמדת שירות ולצרוך שירות מאתר "כל זכות", מאתר הכנסת, מהאתר של הרשות המקומית ושירותים נוספים

סימון מושיאשוילי: תעודת זהות ביומטרית, כמה זמן השקעה זה לקח?     

שירה לב עמי: תעודת הזהות הביומטרית היא של רשות האוכלוסין

שירה לב עמי:  אנחנו רק משתמשים בה, בין היתר כדי לאפשר הזדהות דיגיטלית על בסיס התעודה

יוגב שמני: התעודה מאפשרת עוד אמצעי

יוגב שמני:  אנחנו רוצים לתת לאזרחים את כל האמצעים הכי נוחים מבחינתם כדי לבצע שירותים דיגיטליים מרחוק, אז תעודת זהות היא אחת מהאמצעים

צבי יהודה: הזהות דורשת hardware

צבי יהודה:  לא כולם קונים היום למחשב הפרטי שלהם קורא כרטיסים, האמת אני לא מכיר אף אחד שיש לו כזה, אז דיברתם קודם על בעיות תשתיות ואינטרנט - - -     

שירה לב עמי: הממשלה

צבי יהודה: הממשלה, כן, אבל זה שירות לאזרח

צבי יהודה:  הממשלה חילקה תעודה עם צ'יפ שאמור לאפשר לאזרחים להזדהות מול הממשלה אבל – גם בנתונים שלכם – נעשה בזה מעט מאוד שימוש

יוגב שמני: זו אחת הסיבות, בגלל שאני נדרש בעצם לאיזשהו רכיב

יוגב שמני:  היום רוב השירותים ניתנים בכלל מהמובייל אז, נכון, זו התוצאה, ש-90% משתמשים בשם משתמש, מספר הזהות וסיסמה חד פעמית שמקבלים בתהליך ההזדהות

יוגב שמני:  זה הכי פופולרי

יאסר חוג'יראת: גם יותר קל ,לדעתי

יוגב שמני: יותר קל, אבל עדיין אנחנו מאפשרים, כי בסוף אם יש אזרח שרוצה להשתמש בתעודת זהות, זכותו, כמו בכל כרטיס חכם אחר

שירה לב עמי: עוד כמה נושאים קטנים

שירה לב עמי:  נושא נוסף שאנחנו רואים כפער מאוד משמעותי היום בממשלה זה תחום הדאטה, איך אנחנו ממנפים את הנתונים שקיימים או לא קיימים בצורה שתאפשר לנו לעשות את עבודתנו כממשלה טוב יותר, לתת שירות טוב יותר

שירה לב עמי:  אני לא אכנס לכל הפרטים אבל אני אגיד שזה נושא שאנחנו היום בונים אותו ברמת הממשלה וברמה של משרדי הממשלה השונים, איך הם יכולים להשתמש בכלים האלה, כשהמטרה היא לאפשר לנו לשפר את תהליכי העבודה מאחורי הקלעים, לשפר את השירות ואת הפרסונליזציה, לתת שירותים מדויקים יותר לכל אחד מהתושבים לשפר את תהליכי קבלת ההחלטות

שירה לב עמי:  למעשה, מידע שנועד לצורכי עיצוב מדיניות, לשפר את המחקר והפיתוח, ובסוף להגיע לשימוש בבינה מלאכותית, לעשות אופטימיזציה מבוססת על נתונים בתהליכי העבודה הממשלתיים כולם

שירה לב עמי:      נושא שחשוב להתייחס אליו כשמדברים על עבודת הדיגיטל בממשלה הוא נושא הגנת הסייבר

שירה לב עמי:  נגיד שאנחנו גוף מאוד מותקף, בערך 60,000 אירועי תקיפה מגיעים אלינו מכל העולם בכל שנייה, 87 מיליארד אירועי תקיפה בחודש

שירה לב עמי:  מה שאתם רואים פה זה את מסך הניטור מתוך security operations center של מערך הדיגיטל הלאומי, שמגן על שער הכניסה לממשלה, למשרדי הממשלה השונים שמשתמשים בו

שירה לב עמי:  אנחנו מספקים גם שירות של ניטור באותו SoK גם לרשתות של משרדי הממשלה הפנימיים ומתריעים על אירועים, מתחקרים אירועים שאנחנו מזהים כחריגים ומנסים להבין מה אפשר לעשות, האם זאת בעיה אמיתית, חדירה אמיתית לתוך הארגון, או התראת שווא, ומה הטיפול שאפשר לתת או לסייע במתן שלו

יאסר חוג'יראת: מה שיעורי ההצלחה בתקיפה?     

שירה לב עמי: אפס, כמעט אפס

שירה לב עמי:  יש אירועים שאנחנו מזהים ומטפלים בהם, בהחלט, אבל הם אחוזים אפסיים מתוך כלל ניסיונות התקיפה

יאסר חוג'יראת: כמה מקרים הצליחו?     

יוגב שמני: אין אירועים שהצליחו, בטח לא בתשתיות שלנו, לשמחתנו

יוגב שמני:  זה לא אומר שאין אירועים שמאתגרים

יוגב שמני:  חלק מההתקפות האלה הן, בשפה המקצועית, בעיקר בעולמות של DDoS, תרחישים של מניעת שירות, פגיעה בזמינות האתרים

יוגב שמני:  היה אירוע אחד לפני שנה, שגם תוקשר, התקפה בסדר-גודל שלא רואים הרבה בעולם - - -     

מטי צרפתי הרכבי: גם היה בבית חולים

יוגב שמני: מה שהיה בהלל יפה זה אירוע אחר לגמרי

יוגב שמני:  אגב, זה לא קשור לתשתיות שלנו

יוגב שמני:  אבל זה אירוע של ממש תקיפה וחדירה לתוך רשת ארגונית של בית החולים

יוגב שמני:  במקרה שלנו זה גרם לאיזושהי איטיות באתרי הממשלה, אבל יש לנו, לשמחתנו, יכולות מאוד-מאוד גבוהות בעולמות הסייבר ולכן ההתמודדות שלנו היא מאוד מאוד מהירה

יוגב שמני:  בגלל שאנחנו מחזיקים את דומיין gov

יוגב שמני: il, כל אתרי הממשלה שנמצאים מאחורי gov

יוגב שמני: il,  לכן מאוד "אוהבים" אותנו בעולם

יוגב שמני:  אנחנו יודעים להתמודד עם ההתקפות האלה בצורה מאוד מאוד טובה

יוגב שמני:  יש לנו הרבה מאוד יכולות, גם אנשים מצוינים וגם טכנולוגיה מאוד מאוד מתקדמת

יאסר חוג'יראת: יש לכם שירותים שאתם קונים מהסינים?     

יוגב שמני: לא

יאסר חוג'יראת: קודם אמרת שכן, לא?     

שירה לב עמי: אמרתי שבעולם של חברות הענן הציבוריות יש גם חברות סיניות

יאסר חוג'יראת: בישראל אין חוזים עם חברות סיניות?     

שירה לב עמי: לנו כממשלה לא

שירה לב עמי:       דיגיטל ברשויות המקומיות זה נושא שאנחנו הולכים ומפתחים

שירה לב עמי:  נמצאת פה גם שרון, שמובילה את היחידה הזאת במשרד הפנים ובמערך הדיגיטל

שירה לב עמי:  אנחנו מזהים כאן פער מאוד גדול

שירה לב עמי:  רשויות מקומיות הן כמו משרדי ממשלה יחסית לא טריוויאליים בצרכים שלהם

שירה לב עמי:  הם מאוד מפוזרים

שירה לב עמי:  יש הרבה מאוד רשויות וכל אחת היום נדרשת לתת את הפתרונות האלה לתושבים שלה בצורה עצמאית ונפרדת

שירה לב עמי:  אנחנו היינו רוצים לראות איך הממשלה יכולה לעזור בייצור של יתרונות לגודל, בסיוע במעבר לענן, בהגנת סייבר, בשימוש בתשתיות ממשלתיות כמו מערכת ההזדהות או האזור האישי, ובסופו של דבר לאפשר לתושבים ולעסקים לקבל שירות בנקודה אחת באותו חלון ראווה ממשלתי, שייתן מענה גם לשירותים ממשלתיים וגם לשירותים של רשויות מקומיות מקצה לקצה, בלי לאבד כמובן את הייחודיות של כל אחת מהרשויות שרוצה לתת שירות מותאם לציבור שלה לפי הצרכים שלו

יאסר חוג'יראת: האם יש לכם נתונים לכמה מתוך הרשויות המקומיות יש את היכולת לתת את הדיגיטציה?     

שירה לב עמי: יש לנו נתונים מסוימים על רמת הבשלות הדיגיטלית של רשויות מקומיות

שירה לב עמי:  לא הצגנו את זה כאן אבל יש שונות מאוד גדולה בין הרשויות

שירה לב עמי:  אין היום הרבה רשויות שיכולות לתת מענה מקצה לקצה, למעט הגדולות והעשירות ביותר

שירה לב עמי:  רוב הרשויות נותנות חלק מהמענים, נותנות מענה לצורך מסוים או לצורך אחר, ולא למכלול של כל השירותים

איימן עודה: יש פה נקודה חשובה מאוד

איימן עודה:  אם דווקא הרשויות הגדולות כן יכולות והקטנות לא יכולות, אבל המוחלשים גרים בעיקר במקומות של רשויות מוחלשות, זה יוצר פער בין הרשויות, בין התושבים, בין המרכז לבין הפריפריה

איימן עודה:  פה הממשלה צריכה להתערב עם גישה דיפרנציאלית בין הרשויות בשביל להגיע למשהו שוויוני, או שהמוחלשים דווקא צריכים להרוויח מזה ביתר שאת

איימן עודה:  לכן אני חושב שאולי אחת ממסקנות והמלצות הוועדה היום זה לפנות לממשלה לקראת הגשת התקציב שהנושא הזה יהיה נושא גם משמעותי וברור

מטי צרפתי הרכבי: אבל זה צריך להתבסס על התשתיות הלאומיות, כי רשות קטנה, גם אם יעזרו לה לבנות את המערך הדיגיטלי, תהיה גם חשופה להתקפות, גם לא תדע לתחזק את זה

מטי צרפתי הרכבי:  אם מדובר ברשות של 5,000 תושבים ויש 3 דוחות בשנה אז אין מה להקים מערך דיגיטציה

מטי צרפתי הרכבי:  בשביל לקיים מערך דיגיטציה אתה צריך נפח מסוים שמצדיק אותו

מטי צרפתי הרכבי:  עדיף כבר לשים בן-אדם שיעשה את זה עבורה

מטי צרפתי הרכבי:  לכן, במקרים שאתה מציין, כדאי שזה יתבסס על פלטפורמות ממשלתיות, שהן בפיקוח הממשלתי, והרשות המקומית הקטנה תקבל את זה כמוצר מדף, היא לא מתחזקת, מפעילה, מחזיקה אנשים, כי רוב הרשויות לא מסוגלות להקים כזה מערך

שירה לב עמי: אני מאוד מסכימה

שירה לב עמי:  ד"ר שרון אפריל, את רוצה להתייחס?     

שרון אפריל: ד"ר שרון אפריל, מנהלת הצוות הממשלתי לטרנספורמציה דיגיטלית בשלטון המקומי, במשרד הפנים, מטעם המערך הדיגיטלי

שרון אפריל:  אז באמת המצב הוא לא טוב

שרון אפריל:  כיום יש רק כ-70 מנמ"רים ברשויות מקומיות מתוך 258, וכמו שאמרת, באמת לרשויות הקטנות אין את היכולות ולא את כוח האדם לתת את השירותים הדיגיטליים שקיימים בארץ

שרון אפריל:  גם משרד הפנים וגם מערך הדיגיטלי, "ישראל דיגיטלית", נתנו מענים ממשלתיים בשנים האחרונות שבעיקר היו הכשרות, תמיכות, שיתוף ידע

שרון אפריל:       המענים האלה הסתיימו ואנחנו עכשיו לקראת בניית מענים חדשים מתוך הסתכלות של פלטפורמות רוחביות ולתת יתרון לגודל לרשויות השונות בהסתכלות דיפרנציאלית

שרון אפריל:  כלומר, מה שרמת גן צריכה שונה לחלוטין מכסייפה

שרון אפריל:  יש כאן שונות מאוד גדולה

שרון אפריל:  אנחנו מסתכלים גם על האזוריות, דרך אשכולות משרד הפנים, יצאנו לפיילוט לבדוק ולמדל את המנמ"ריות האזוריות כדי לתת את המענה האזורי לרשויות עם בשלות דיגיטלית מאוד נמוכה

איימן עודה: ממשלה שאומרת שהנציגים שלה באים מפריפריה – יש ש"ס, יש חרדים – אז בואו נראה, אנחנו נשב אתם ונבדוק

שרון אפריל: נשמח לתקציב

שירה לב עמי: אנחנו רוצים להוסיף בעשייה שלנו ברשויות המקומיות נושא שמתחבר לסוגיה הקריטית שהעלית בהתחלה והוא איך אנחנו מאפשרים נגישות לשירותים הממשלתיים ולשירותים דיגיטליים בכלל למי שפחות מכיר ומרגיש בנוח להשתמש בעולמות הדיגיטליים

שירה לב עמי:  התוכנית של אוריינות דיגיטלית ברשויות המקומיות התחילה מפיילוט בעיריית ירושלים במשך מספר שנים ובעוד מספר רשויות שמהן למדנו איך לעשות את זה בצורה טובה

שירה לב עמי:  עכשיו אנחנו מרחיבים את זה ל-200 רשויות מקומיות שונות שניגשו לאותו קול קורא, שרוצות להצטרף ולהעביר לאוכלוסיות הרלוונטיות אצלן הכשרות של אוריינות דיגיטלית

שירה לב עמי:  אנחנו בימים אלה יוצאים לדרך עם ההרחבה של הפרויקט הזה

שירה לב עמי:  זה פרויקט גדול מאוד שמושקעים בו משאבים רבים כדי לאפשר לאוכלוסיות שבהן פחות מרגישים בבית להרגיש בבית בעולם הדיגיטלי

יאסר חוג'יראת: כמה מתוך ה-200 הן רשויות ערביות?     

שרון אפריל: סך הכול 115 שניגשו – זה גם על סוציו-אקונומי יותר נמוך אז יש שם המון

שרון אפריל:  אני יכולה לחפש את הרשימה, יש שם הרבה מאוד

שירה לב עמי: כמעט כולן

שירה לב עמי:  כמעט כל הרשויות המקומיות ניגשו, לא כולן, אבל רובן הגדול

שירה לב עמי:  כמו שהעלתה חברת הכנסת, אנחנו פועלים לעשות שימוש בתשתיות הממשלתיות הלאומיות, כמו מערכת ההזדהות הלאומית, ולהנגיש אותה לרשויות מקומיות

שירה לב עמי:  אז יש לנו כאן כמה מהרשויות הראשונות והמובילות שלקחו את ההזדמנות הזאת

שירה לב עמי:  אנחנו גם בשירות של ה-SoK הממשלתי רוצים לתת את ההזדמנות לרשויות שמעוניינות ונרחיב את זה לתחומים נוספים

שירה לב עמי:      רק מילה אחת לסיכום על תוכנית העבודה שלנו, מה התחומים העיקריים שאנחנו מתכוונים להתמקד בהם בשנה הקרובה

שירה לב עמי:  בתוך הכותרות האלה של מעבר הממשלה לענן, מינוף דאטה ובינה מלאכותית - - -     

יאסר חוג'יראת: סליחה על ההפרעה

יאסר חוג'יראת:  בשקף של הרשויות אני לא מזהה אף רשות ערבית

שרון אפריל: יש לי רשימה מלאה

יאסר חוג'יראת: אם אתם מציגים שקף ויש רשויות ערביות – לפחות להכניס

שירה לב עמי: השקף הזה הוא רק רשויות שהצטרפו כרגע לתהליך החיבור למערכת ההזדהות הלאומית

יאסר חוג'יראת: ואין אף רשות ערבית?     

שירה לב עמי: אין, נכון לעכשיו

שרון אפריל: במערכת ההזדהות יצאנו בקול קורא כחלק מהחלטת ממשלה 260 - - -     

איימן עודה: נציג השלטון המקומי, אולי תענה בבקשה לשאלה של חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת?     

צחי שלום: צחי שלום, ראש מנהל טכנולוגיות ומידע, מרכז השלטון המקומי

צחי שלום:  הרשויות הערביות נמצאות בפער גדול

צחי שלום:  הן לא נמצאות בשקף הזה – זה לא שקף שלי אבל אני אסביר למה – בגלל שהן צריכות המון משאבים כדי להיות שם

צחי שלום:  כדי להפעיל את ההזדהות עבור התושבים שלהן הן צריכות את כוח האדם שיתפעל את זה ויקדם את זה קדימה

צחי שלום:       אני חושב שהמערך עושה עבודה נפלאה ברשויות, אנחנו רואים את השינוי מאז ששרון הצטרפה, אנחנו רואים שיפור מהותי בחשיבה, בכיוון

צחי שלום:  אני חושב שהם הולכים בדרך הנכונה

צחי שלום:  רק אני מקווה – אני שמעתי עוד פעם את נושא קולות הקוראים – שהכסף יגיע בצורה אחרת ולא בשיטת המצ'ינג

צחי שלום:  סיימנו את האירוע הזה, היינו באירועים קודמים

צחי שלום:  אני חושב שאם באמת הממשלה תתקצב סכומים נכבדים וטובים למערך נוכל לקדם את הדיגיטציה ברשויות ולאפשר דווקא לחלשים להתקדם ולצמצם את הפער, כי הגדולים יעשו את זה לבד

איימן עודה: מאז שהתחילה הממשלה לדבר במונחים של מצ'ינג, אני חושב שזה היה אולי לפני 20 שנה – האם יש מידע, או נעשה מחקר, על הרשויות שעמדו, לא עמדו בכלל, ועמדו יחסית? אחרי 20 שנה שהשיטה הזו נעשית שווה מאוד לעשות מחקר, כי אני חושב שחלק מאנשי האוצר יודעים מלכתחילה שהמוחלשים לא יעמדו בזה, נותנים ויודעים שאחרי שנה זה לא יבוצע והכסף יישאר אצלם

איימן עודה:  בתוכנית, על הנייר, זה נמצא, בפועל זה לא מגיע

איימן עודה:  יש מחקר כזה? נעשה?     

צחי שלום: אני לא חושב שיש מחקר מדויק כזה אבל אני חושב שאפשר לראות במספרים

איימן עודה: צריך לעשות אחד כזה

צחי שלום: אנחנו רואים בקולות הקוראים האחרונים של הדיגיטציה שרשויות פשוט קיבלו את ההרשאה אבל לא יכלו לעמוד במצ'ינג

שרון אפריל: 40% מימוש קול הקורא הראשון

צחי שלום: 60% לא מומשו

שרון אפריל: אנחנו עכשיו בעיצומו של הקול הקורא השני, אנחנו מקווים לראות תוצאות יותר טובות

איימן עודה: על מה אמרת ש-60% לא מומשו?      

צחי שלום: 60% מההרשאות לא מומשו, 40% מומשו ע"י הרשויות, וזה לרוב הרשויות היותר חזקות, שיכלו לשים את המצ'ינג, 60% מהכסף חזר כמובן לאוצר

יאסר חוג'יראת: בגלל המצ'ינג

שרון אפריל: בגלל כל מיני סיבות, לא רק מצ'ינג – אנשים שהתחלפו, מורכבות בהגשה, יש הרבה סיבות

צחי שלום: הרוב

שרון אפריל: יש לי תשובה לשאלתך קודם – 68 רשויות ערביות לוקחות חלק במכרז אוריינות מתוך ה-115

יאסר חוג'יראת: הם זכו במכרז?     

שרון אפריל: המכרז רק התפרסם, עדיין לא התחילו בכלל יישום, ניגשו

יאסר חוג'יראת: ניגשו למכרז

שרון אפריל: התחייבו לרכז בנושא

שירה לב עמי: יש למכרז הזה שני חלקים: אחד זה מכרז לספקים שמספקים את אותן הכשרות של אוריינות דיגיטלית, והצד השני זה קול קורא לרשויות המקומיות

שירה לב עמי:  כל רשות שניגשה קיבלה תקצוב להשתתף במכרז

שירה לב עמי:  זה לא עניין של לזכות או לא לזכות

שירה לב עמי:  כל מי שניגש לוקח חלק בפרויקט

שירה לב עמי:  האם הן יממשו, זאת שאלה

יאסר חוג'יראת: זה על בסיס מצ'ינג גם?     

שרון אפריל: לא, וגם זה מכרז מאוד מיוחד שבעצם ההתקשרות זה מעין משולש – מערך, רשות וספק

שרון אפריל:  כלומר, יש כאן עבודה משותפת

שרון אפריל:  זה רק התחיל אז עוד לא התחלנו לממש שום דבר אבל זה בתהליכים

אלי גולדשמידט: זה במודל של "דיגיטלי", או איך שלא קראו לתוכנית הקודמת שהייתה בנושא הזה?     

שרון אפריל: מכרז חדש

שירה לב עמי: זה הכשרות פיזיות

אלי גולדשמידט: בכיתה? קורס בנושא דיגיטציה?     

שירה לב עמי: נכון

שרון אפריל: בנוסף לזה גם יהיו הכשרות לעובדי הרשויות המקומיות לאוריינות דיגיטלית

שרון אפריל:  עוד רובד של זה זה גם להציע לעובדי הרשויות – כי זה מיועד לתושבים, אנחנו מזהים שגם עובדי הרשויות הם ברמת אוריינות דיגיטלית נמוכה אז הצטרפנו לתת הכשרות לעובדים עצמם

שירה לב עמי: לסיכום שקף תוכנית העבודה אני רק אגיד שאנחנו, בכל אחד מההיבטים האלה, פועלים מצד אחד בחזית האסטרטגית, לגבש את האסטרטגיה של הממשלה בתחום הדאטה, בתחום הרשויות המקומיות, בשירותים הדיגיטליים וקידום הממשלה לענן, ובהיבט התשתיתי של בניית השירותים המרכזיים שיכולים לשמש את כלל משרדי הממשלה, וביישומים שהם חוצי-משרדים שאמורים לתת שירות טוב יותר לציבור

שירה לב עמי:      יש כאן עוד נושא שאני רק אזכיר אותו כי לא דיברנו עליו קודם וזה יותר בצד המדיניות

שירה לב עמי:  יש לנו אתגר מאוד גדול בתחום של ההון האנושי, הטכנולוגי דיגיטלי בממשלה

שירה לב עמי:  יש לכל המשק אתגר אבל לנו בממשלה, עם התנאים הממשלתיים שאנחנו יודעים להציע, זה קשה ומאתגר במיוחד, ואנחנו, במערך הדיגיטל, רואים את זה כנושא רוחבי שצריך לעזור יחד עם גורמי המטה הנוספים, עם משרד האוצר, הממונה על השכר, החשב הכללי וכו', למצוא פתרונות שיאפשרו לנו להביא ולשמר את האנשים הטובים והמתאימים ביותר במשרדי הממשלה כדי לקדם את אותם חמישה עולמות תוכן: טכנולוגיה, דיגיטל, דאטה, סייבר ושירות

יאסר חוג'יראת: כמה עובדים מהחברה הערבית נמצאים בתוך מערך הדיגיטל הלאומי? אני שואל שאלות קשות

שירה לב עמי: אני לא בטוחה שיש לי סטטיסטיקה על זה אבל יש לנו מספר עובדים

יוגב שמני: אני לא זוכר מספר מדויק, אני חושב שהשאלה כבר נשאלה, אבל נבדוק

יוגב שמני:  יש לנו עובדים ערביים, אם זו השאלה, מספר - - -     

יאסר חוג'יראת: הכול מתחיל מכאן, אם יש ייצוג נכון לחברה הערבית בתוך המערך הדיגיטלי, אין ספק שזה גם יחלחל פנימה, לתוך המערכת, ואז אפשר לעזור לכל המוחלשים בפריפריה

יאסר חוג'יראת:  זה לא רק החברה הערבית והישובים הערביים אלא גם הפריפריה, גם החברה החרדית

יאסר חוג'יראת:  לפתח זה טוב מאוד, זה מוביל את המדינה למעלה, לגבי כל הנושא של דיגיטציה, טוב ויפה, אבל צריך גם לחשוב תמיד מאחורה שיש אנשים מוחלשים, יש אנשים שצריך לעזור להם עם נגישות לכל נושא הדיגיטציה, בכל החברה המוחלשת בפריפריה ובמיוחד לחברה הערבית, וגם נוסיף לזה את החברה החרדית, אין ספק בזה

יאסר חוג'יראת:       המוקדים שאתם מקימים זה טוב ויפה, אבל בנוסף לכל הפיתוח הדיגיטלי והדיגיטציה חשוב במקביל גם להעלות את נושא המודעות לתושבים, כי בסך הכול אם אני מפתח דבר ואנשים לא יודעים עליו, לא משתמשים בו

יאסר חוג'יראת:  אבל כשאתה מעלה את המודעות – אני לא יודע איך תעשו את זה – חשוב שהאנשים גם יידעו בסופו של דבר שהמוצר הזה קיים, ואם הוא קיים יש אפשרות להשתמש בו

יאסר חוג'יראת:  קחו בחשבון תמיד את הפריפריה, את הקבוצות המוחלשות ואת החברה הערבית

יאסר חוג'יראת:  אני גם מייצג את החברה הערבית כאן וחשוב לי גם לקדם אותה גם בכל נושא הדיגיטציה

יאסר חוג'יראת:       מה שנאמר כאן גם מהניסיון שלי כראש מועצה לשעבר – כשהממשלה חייבה את הרשות להקים אתר אינטרנט אני זוכר שהרבה רשויות הקימו, עשו את הדף הזה, בלי להשתמש בזה, אף אחד לא השתמש בזה, רק בשביל לעמוד בדרישות החוק

יאסר חוג'יראת:  אנחנו לא רוצים להקים את זה בשביל שאנשים יידעו שזה קיים אלא חשוב להביא את זה גם לכדי שימוש, שאנשים ישתמשו בזה וגם שהרשויות, עם כל המערך שאתם עושים, הדרכה לעובדי הרשויות, לאוכלוסיות יותר רחבות, כדי שבסופו של דבר המידע הזה יונגש לכל התושבים

יוגב שמני: קודם כל חשוב להדגיש שכשאנחנו מפתחים שירות דיגיטלי אנחנו מסתכלים מנקודת המבט של האזרח ולא משנה איפה הוא גר

יוגב שמני:  זו נקודה שהיא מאוד חשובה

יוגב שמני:  כשאנחנו עושים מחקרים להבין מה באמת מצפה האזרח משירותי הממשלה אנחנו בודקים ומפתחים את השירות בהתאם

יוגב שמני:  זה לא משנה אם זה החברה הערבית, היהודית, זה לא רלוונטי

יוגב שמני:  אנחנו לא אומרים את זה כסיסמה, אנחנו לא רוצים להשאיר אף אחד מאחור

יוגב שמני:  זה לא משנה, אגב, כמה עובדים ערביים יש לנו, זו הדרך שבה אנחנו מפתחים שירותים לכלל האוכלוסייה במדינת ישראל

יוגב שמני:       לגבי המודעות, רק לאחרונה העלינו קמפיין לשירות של העברת בעלות על רכב במשרד התחבורה, ופה, כמו שאמרתי גם בדיון על החברה הערבית, הקמפיין לערבית נעשה מותאם לשפה הערבית

יוגב שמני:  זה לא תרגום של מה שנעשה, אלא אותה פרסומת שרצה בטלוויזיה וברשתות החברתיות מותאמת לחברה הערבית

יוגב שמני:  נכון, צריך עוד לדעת ולהמשיך לקדם את המודעות של הציבור, אנחנו מכירים את זה, עובדים על זה כמובן

איימן עודה: יוגב, שני דברים: תחת המילה "אזרח" יש כל מיני קבוצות – יש מוחלשים, יש עשירים, יש מבוגרים, יש צעירים, יש אנשים שלא יודעים קרוא וכתוב, יש אינטלקטואלים – לכן זה צריך להתאים לכולם, ביתר שאת למוחלשים

איימן עודה:  זו הגישה החברתית הנכונה

איימן עודה:       אבל אני רוצה להמשיך את שאלתו של ד"ר יאסר חוגי'ראת

איימן עודה:  בשביל שהנושא הזה לא יישאר באוויר

איימן עודה:  אמרת שאתה לא יודע מה מספר הערבים שעובדים אצלכם, אני רוצה לשאול אותך מתי אתה יכול לתת לנו תשובה? עוד יום? עוד 5 ימים? אתה יכול להתקשר אליו, להגיד שבדקת וזה המספר? למה זה חשוב? כי לדעתי הוויה מייצרת תודעה

איימן עודה:  אם יש ערבים אז יש גם תפיסה לגבי שוויוניות ונוכחות

איימן עודה:  הווייה מייצרת תודעה, לכן חשוב שיהיו ערבים וגם בדרגים גבוהים של קבלת ההחלטות אצלכם

איימן עודה:  מתי תיתן לנו תשובה, בבקשה?     

יוגב שמני: היום

איימן עודה: תתקשר אלי ותגיד לי שבדקתם?     

יוגב שמני: אין בעיה

איימן עודה: זה חשוב

איימן עודה:  תודה רבה לך

איימן עודה:  יובל וגנר, שאנחנו מאוד מעריכים את העשייה בקשר לנגישות, בבקשה

יובל צלנר: שלום לכולם

יובל צלנר:  כבוד יושב-הראש, תודה על הדיון החשוב

יובל צלנר:  חברי כנסת וכמובן עובדי מערך הדיגיטל, אני מייצג אנשים עם מוגבלות וקשישים, זה הפוקוס של עמותת "נגישות ישראל"

יובל צלנר:  אני שמח לראות שנמצא גם נציג איגוד האינטרנט הישראלי כי יחד איתם קידמנו במשך שנים את נושא נגישות האינטרנט

יובל צלנר:  אני אתחיל במחמאות על כך שרשות התקשוב וממשל זמין במשך שנים – ויוגב נמצא פה – משקיעים בנושא נגישות אתרי אינטרנט לאנשים עם מוגבלות, כאלה שמוגבלים בידיים, כאלו עם כיסאות גלגלים, כאלה שלא רואים או מתקשים בראיה ובשמיעה

יובל צלנר:  עבורם הדרך הנוחה ביותר לקבל שירותים ממשלתיים היא דווקא השירות הדיגיטלי, אבל הוא חייב להיות נגיש פיקס

יובל צלנר:      אחרי שהחמאתי אני רוצה לקרוא למקצה שיפורים בשלושה-ארבעה נושאים הבאים שאני רוצה לציין: הראשון, אני מצטרף לשאלתך כמה ערבים עובדים בדיגיטל, הייתי שמח לדעת גם כמה אנשים עם מוגבלות עובדים בדיגיטל - - -     

איימן עודה: כולנו מצטרפים לשאלה הזו

יובל צלנר: כי אמרת נכון, שככל שאוכלוסיות המיעוט נמצאות במקום עבודה, הן מייצגות שם את האינטרסים ואת הידע שגורם לשירות ולמוצרים שמפתחים להיות יותר מותאמים לקהלי היעד הרלוונטיים

יובל צלנר:      הנושא השני – למרות השנים הרבות של הנגשה עדיין הנגישות של האתרים והשירותים טעונה שיפור

יובל צלנר:  אנחנו רוצים לראות שמגיעים למצב שבאמת האתרים, האפליקציות והכלים נגישים באופן מלא, כולל זה שהם נבדקים לא רק על פי התקנים, אלא במבחן המעשי של אנשים עם מוגבלות, שיבדקו את זה ויגידו: כן, זה נוח לנו לשימוש

יובל צלנר:  זה קריטי

יובל צלנר:      הנושא השלישי – בבדיקת הנגישות כתוב שיש חובה לפרסם באתרי האינטרנט את סידורי הנגישות ואת השירותים המונגשים שמשרדי הממשלה נותנים

יובל צלנר:  זה על מנת שכאשר אדם עם מוגבלות יוצר קשר עם משרד ממשלתי הוא יידע כבר באותו דף שמפרסם את אתרי הנגישות איזה סיוע ייעודי ומיוחד הוא מקבל אם הוא בן-אדם עיוור או בן אדם חירש או כל מוגבלות אחרת

יובל צלנר:  הנושא הזה כרגע כמעט לא קיים בכלל באתרי משרדי הממשלה

יובל צלנר:  זה גם נדרש על פי חוק אבל זה בעיקר חשוב כדי לאפשר לאנשים עם מוגבלות לדעת איך לצרוך בצורה קלה ושימושית שירותים נגישים ממשרד ממשלתי

יובל צלנר:      נושא אחרון – שמים המון דגש בשירותים הדיגיטליים על האוכלוסייה הערבית, על הגיל השלישי, על האוכלוסייה החרדית, אבל אנשים עם מוגבלות וקשישים עם מוגבלות, שמהווים כמיליון וחצי אנשים עם מוגבלות במדינה, פה אין פוקוס, אין תוכניות מיוחדות, וזה דורש זאת

יובל צלנר:  אנחנו קוראים לוועדה לקרוא למערך הדיגיטלי לפתוח עוד תחום, שהוא דורש את המשאבים שלו, שהוא דורש את המיקוד שלו, הוא דורש את הידע שלו, אבל עבור אנשים עם מוגבלות זה לא רק ללמוד איך להשתמש באינטרנט או באפליקציה, זה דורש מהם ללמוד איך משתמשים בכלי נגישות כדי להשתמש בטלפון או באינטרנט בעבודה המונגשת

יובל צלנר:  כך נוצר פה מצב קצת אבסורדי, המדינה משקיעה המון כסף בהנגשה, אבל אם לא נלמד את התושבים איך משתמשים בזה בצורה נגישה, אנחנו לא סוגרים את המעגל

יובל צלנר:       אני שוב רוצה להודות על כל העשייה מצד אחד, מצד שני יש לנו עוד כמה מהלכים שחייבים לעשות כדי שבסוף ציבור גדול שהדיגיטל קריטי עבורו – הוא רוצה שהדיגיטל יהיה הכלי שהוא ישתמש בו – יהפוך לפרקטיקה

איימן עודה: תודה רבה, יובל, דברי טעם חשובים, חשובים לאוכלוסייה המוחלשת ביותר

איימן עודה:  יוגב, בבקשה

יוגב שמני: קודם כל, אנחנו מכירים את יובל מצוין, אנחנו עובדים לא מעט עם עמותת נגישות ישראל וכמובן גם עם גופים נוספים

יוגב שמני:  כשדיברתי קודם על הכשרות שאנחנו עושים, היו לנו לא מעט פגישות גם עם יובל

יוגב שמני:  כמו שאמרתי, כל שירות שאנחנו מפתחים אנחנו מתאימים אותו, ואם אנחנו חלילה מפספסים משהו, גם הוא מטופל במידי כי אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו

יוגב שמני:  זה באופן כללי

יוגב שמני:  זה נושא שהוא מאוד מאוד חשוב

איימן עודה: איך אפשר למדוד את מה שאמרת? ענית שאתם בודקים, עושים – איך אפשר למדוד? מגישים דוח פעם בשנה, למשל?     

יוגב שמני: קודם כל, יש לנו חברה חיצונית שבודקת אותנו גם

יוגב שמני:  אנחנו בודקים את עצמנו כל הזמן

יוגב שמני:  דבר שני, ליקויים כלשהם יכולים פתאום לעלות מהשטח – אגב, פעם קיבלתי מאחד היועצים המשפטיים פה בכנסת הודעה על ליקוי כזה – ואנחנו ישירות מטפלים בהם

יוגב שמני:  אנחנו מנסים למנוע את זה כבר בתחילת הדרך

יוגב שמני:  כמו שאמרתי שאנחנו מפתחים שירותים שיהיו ברמה המאובטחת הגבוהה ביותר, אז גם בעולמות של נגישות, ששירותים יהיו מותאמים

יוגב שמני:  יותר מזה, אנחנו גם מסייעים למשרדים - - -     

איימן עודה: אני מבין

איימן עודה:  יובל מעלה שאלה, אומר שהמדינה משקיעה הרבה בעמדות ונגישות לאנשים עם מוגבלות, אבל זה צריך להגיע לציבור עצמו

איימן עודה:  איך אפשר למדוד האם זה הגיע? כמה הגיע? כמה השתמשו? איך מודדים את כל זה?     

יוגב שמני: זו מדידה באופן כללי, זה לאו דווקא - - -     

שירה לב עמי: האמת שאנחנו היום, במסגרת האסטרטגיה, בונים גם תפיסת מדידה לנושא הדיגיטל בכלל ברמה הלאומית, לנושא הדיגיטל בממשלה ולמדידה של העשייה שלנו, עד כמה אנחנו עומדים ביעדים שהצבנו לעצמנו

שירה לב עמי:  זה נושא בהתגבשות, אחרי שהוא יושלם אנחנו נשמח להציג אותו

יוגב שמני: אני אתן דוגמה לשירות אחד של משרד התחבורה – במקרה החברים כאן – כשאנחנו מסתכלים על העברת בעלות על רכב, שזה אחד השירותים הפופולריים ביותר באזור האישי, אנחנו בודקים גם מול המשרד כמה שירותים מבצעים עדיין בדואר

יוגב שמני:  אנחנו תמיד בודקים את עצמנו לראות שבאמת אחוז החדירה של השירות הדיגיטלי הולך וגדל

שירה לב עמי: יחד עם זאת, אנחנו נגיד שאנחנו לא מבטלים את היכולת לקבל שירות פיזי

שירה לב עמי:  אין היום אף שירות לציבור שאפשר לקבל אותו רק באופן דיגיטלי

שירה לב עמי:  יש מעט שירותים כאלה לעסקים, לחברות, והמטרה היא שהדברים האלה יחיו אחד ליד השני, כשכל אחד בוחר מה הדרך שבה הוא רוצה לקבל את השירות

איימן עודה: ועדת המדע לימדה אותי להיות יותר ויותר סוציאליסטי, דרך אגב, ונגד הפרטה כמה שיותר, נגד דברים שפוגעים במוחלשים, שמחפשים רק רווח

איימן עודה:  אני בעד שזה יהיה כמה שיותר בידי המדינה ושיתנו לקבוצות המוחלשות בעיקר

איימן עודה:  זה נושא שממש הולך לאורך כל ישיבות הוועדה הזו

איימן עודה:  בבקשה, עו"ד צח בן יהודה

צבי יהודה: ראינו שבהצעת המחליטים לקראת חוברת התקציב, שאמורה להגיע לבניין הזה בקרוב וחוק ההסדרים, יש קצת חקיקה שקשורה גם לתחום שלכם

צבי יהודה:  נשמח אם תוכלו להתייחס איזה חוקים אתם מתכוונים להביא במסגרת חוק ההסדרים

צבי יהודה:       בנוסף, חלק מהצעת המחליטים היו תיקונים רבים לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים

צבי יהודה:  זה חוק שעוד לא מלאו לו 5 שנים

צבי יהודה:  לחלק מהתיקונים שלו בקושי מלאו שנה

צבי יהודה:  מה אתם מבינים כבר שלא עובד שם שהוא דורש כל כך הרבה תיקונים? גם ראינו שיש התייחסות לגבי העברת מידע בין גופים ציבוריים, אם תוכלו גם מעט לפרט על כך

צבי יהודה:  כתוב אמנם שזה בראי פרטיות, אבל בשירותים הממשלתיים יש המון המון מידע וזה מביא איתו את הסיכונים שלו

שירה לב עמי: נכון

שירה לב עמי:  חוק תקשורת דיגיטלית, שקראנו לו פה "חוק הדיוור" – השינויים שנעשו בחוק לפני שנה מצד אחד מאפשרים לממשלה לתקשר באופן דיגיטלי, כלומר לשלוח אימיילים במקום לשלוח דואר פיזי לתושבים ועסקים, אבל נקבעה שם סדרת כללים מאוד מאוד נוקשים בדרך שבה החוק ממומש וההצעות הן יחסית מינוריות ופרוצדורליות כדי לאפשר שימוש יותר ריאלי בכלי הזה עבור משרדי הממשלה

שירה לב עמי:  זה בעצם מה שנכנס לתוך ההסדרים

שירה לב עמי:       יש שתי ועדות שאנחנו מקימים במסגרת המחליטים של הסדרים, אחת עוסקת בנושא של קידום דיגיטל ברשויות המקומיות, מה שתיארתי קודם, שעדיין אין קונצנזוס על תפיסת ההפעלה, מה הדרך הנכונה לספק את השירותים המרכזיים האלה, מה הדרך הנכונה להבטיח שהחלשים לא יישארו מאחור בתחום המורכב הזה

שירה לב עמי:  המטרה היא לעשות עבודת צוות שתביא את אותה אסטרטגיה במהלך השנה הנוכחית, לפני התקציב של שנה הבאה

שירה לב עמי:       הדבר השלישי שציינת זו הסוגיה של העברות מידע בין גופים ציבוריים

שירה לב עמי:  אנחנו רואים כאן חסם מאוד משמעותי ליכולת לייעל ולשפר את השירות לציבור

שירה לב עמי:  מנהלת הוועדה הזכירה את החלטת הממשלה של ask once, שעברה כבר לפני שנים רבות יחסית, והיכולת לממש אותה תלויה ומוחזקת בידיים של הוועדות להעברת מידע בתוך משרדי הממשלה

שירה לב עמי:  זה תהליך מאוד קשה, מאוד מורכב, יש בו זכות וטו להרבה מאוד גורמים בדרך שלאו דווקא הם הגורמים המקצועיים ביותר להבין איזה מידע נדרש, האם נכון להעביר אותו, שני הצדדים צריכים לאשר את מה שנקרא טופס א' וטופס ב', ועדה להעברת מידע, גם בגוף המקבל וגם בגוף המוסר

שירה לב עמי:       המטרה במחליטים של הסדרים היא לייצר ועדה שתעשה את החשיבה על התהליכים הקיימים, תמליץ מה נכון לעשות בראי פרקטיקות שמקובלות במדינות אחרות בעולם להעברת מידע בין גופים ציבוריים, כמובן תוך הגנה על פרטיות אבל בצורה שתאפשר לשפר את השירות, מה שהיום אנחנו רואים כחסם שמפריע להרבה מאוד תהליכים דיגיטליים לקרות ולהתממש

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  רועי, בבקשה

אלי גולדשמידט: רציתי לשאול ביחס ל-ask once

אלי גולדשמידט:  החלטת ממשלה 1933 מ-2016 – מצאתי במקרה את דוח מבקר המדינה שמתייחס לזה, דוח מ-2021, ואני לא טוען כמובן שהאחריות מונחת רק לפתחכם, וגם הדוח מציין את זה, שאתם נתקלתם בקשיים כשעוד הייתם שני גופים, גם התקשוב הממשלתי וגם ישראל דיגיטלית

אלי גולדשמידט:  אני רוצה לקרוא שני משפטים מהדוח:      "בתמונת המצב העולה מהביקורת, עוד ארוכה הדרך ליישום מלא של החלטת הממשלה משנת 2016, שקבעה כי החל משנת 2021 משרד ממשלתי לא יבקש מהציבור לשם מתן שירות אישור שהנפיק משרד ממשלתי אחר

אלי גולדשמידט:  כך לדוגמה עולה כי תצלום תעודת זהות, תעודה המונפקת בידי גוף ממשלתי, רשות האוכלוסין, נדרש לשם קבלת 261 שירותים שונים בממשלה, צילום תעודת בגרות, המונפקת בידי משרד החינוך, נדרש לשם קבלת 188 שירותים, ותצלום רישיון עסק, שמונפק על ידי למשרד הפנים, נדרש לשם קבלת 68 שירותים"

אלי גולדשמידט:      השאלה שלי בעניין הזה היא האם יש לכם סטטוס עדכני של זה, כי השירותים יכולים להיות נפלאים אבל בסוף האזרח הרבה פעמים נתקל בקושי הזה של להשיג את התעודה הזו, אז באמת אם אפשר לייתר את ההתרוצצות הזו זה בהחלט יהיה תהליך מבורך

אלי גולדשמידט:  דבר שני, שגם מתקשר לעניין הזה, האם כחלק מיישום של האזור האישי יש מחשבה לאפשר כמו תיבה, לצורך העניין ענן אישי, או אזור אישי בענן, שבו האזרח יוכל לשמור את התעודות שלו

אלי גולדשמידט:  לפחות, אם הוא כן נדרש על ידי משרד ממשלתי להגיש אותן, הוא יוכל לפחות לדעת שהן נמצאות שם ולגשת אליהן

אלי גולדשמידט:      שאלה שלישית: האם יש לכם נתונים על שיעור הנטישה בתהליך ההרשמה לאזור האישי? אני, אמנם די מזמן, ניסיתי לעשות את זה, התחלתי ומודה שהתייאשתי באיזשהו שלב

אלי גולדשמידט:  אז השאלה היא האם כחלק מתהליך הפישוט של הדבר הזה יש לכם גם נתונים

שירה לב עמי: אני אתחיל להתייחס ב-ask once

שירה לב עמי:  אני חושבת שלנו כממשלה לא הייתי נותנת ציון גבוה במימוש של ask once

שירה לב עמי:  אנחנו בנינו את התשתיות הטכנולוגיות שמאפשרות תקשורת טובה ויעילה בין משרדי הממשלה לבין מה שנקרא שדרת המידע, שזו תשתית העברת מידע בין משרדים שיכולה, וכשעושים בה שימוש היא מקצרת את התהליך ואת כמות המידע שהתושב נדרש להביא בעצמו במקום להביא ממשרד אחר

שירה לב עמי:  אבל כשהסתכלנו ועשינו ניתוח בדיוק של מה שאתה מתאר על שירותים, איזה אסמכתאות נדרשות לשירות הזה ממשרדים אחרים, יש כ-20 מסמכים שנדרשים במאות תהליכים

שירה לב עמי:       היום הדבר הזה עדיין לא קורה בצורה אוטומטית

שירה לב עמי:  הפתרון שאתה ציינת בעצמך כהצעה, לתת לי כתושבת את השליטה על המידע הזה, על התעודות, באמצעות האזור האישי, באמצעות האפליקציה של האזור האישי, זה בהחלט משהו שנמצא בעבודה ובתכנון

שירה לב עמי:  אני הייתי מרחיבה את זה

שירה לב עמי:  היום אתה יכול למשל באזור האישי לקבל את ספח תעודת הזהות שלך, שזו אסמכתא מספר אחת במרבית השירותים הדרושים

שירה לב עמי:  המטרה שלנו היא שגם במובייל תוכל לקבל ולהציג בצורה מוכרת ומאושרת את מכלול התעודות הממשלתיות שמונפקות לך, אם זה תעודת זהות או רישיון נהיגה, ואם זו תעודת עיוור, או בהמשך גם תעודות שניתנות ע"י גורמים אחרים כמו באוניברסיטאות

שירה לב עמי:       זה חלק מהתוכנית, זה עדיין לא יישום קיים או יישום שאנחנו יכולים לתת עליו לוח זמנים קרוב, אבל זה בהחלט שירות שצריך לתת אותו

שירה לב עמי:  צריך גם לשפר את היכולת הזאת להעביר את המידע בין משרדי הממשלה לא רק באמצעות העובדה שאני אצרוך את זה

שירה לב עמי:  לשאלה בנושא הנטישה יוגב יתייחס

יוגב שמני: אני אוסיף, אגב, שיש כמובן עוד הרבה מאוד מסמכים שאפשר לראות באזור האישי וכל הרעיון הוא שאנחנו גם לא שומרים את המסמכים אצלנו, לאזרח זה שקוף

יוגב שמני:  כשאתה נכנס אנחנו הולכים למשרד התחבורה להביא את רישיון הרכב, לרשות האוכלוסין להביא את ספח תעודת הזהות, למשרד הדתות להביא את תעודת הנישואין ועוד, ומבחינתך זה כמובן שקוף

יוגב שמני:       לגבי תהליך הנטישה, בוודאי יש לנו נתונים, אין לי כרגע בשלוף אבל בוודאי שיש

יוגב שמני:  אנחנו בודקים כל הזמן את התהליך של איך האזרח רואה את זה, שהוא לא ברמה הפרסונלית אבל יש לנו מערכות של ניטור אפליקטיבי שמודדות חוויית משתמש ואנחנו מנסים להבין דרך זה האם האזרח מצליח, לא מצליח, איפה הוא נתקע וכן הלאה

יוגב שמני:  זה חלק מהדרכים שלנו לשפר את השירות הדיגיטלי

יוגב שמני:  נוסיף לזה כמובן את המוקד, המענה הממשלתי המרכזי, ששם אנחנו שומעים את האזרחים בקולם, מה קשה להם, למה לא הצליחו וכן הלאה, וזה עוזר לנו לשפר ולטייב את התהליך שיהיה הרבה יותר קל

יוגב שמני:      צריך לזכור שבסוף, כדי לתת שירותים דיגיטליים שנדרשת בעבר להגיע עבורם פיזית, צריך לזהות את האזרח בצורה טובה, ואחרי שאנחנו עושים את זה פעם אחת, ראיתם את המספרים – מעל 3 מיליון תהליכי הזדהות כל חודש ועדיין אנחנו מוסיפים כל הזמן עוד ועוד יכולות כדי להפוך את התהליך הזה מצד אחד שיהיה מאובטח, לשמור על פרטיותך ושלא יגנבו את זהותך חלילה, ומצד שני שיהיה קל ואינטואיטיבי לאזרח

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  לפני שאני מסכם, מישהו רוצה להוסיף? בבקשה

עוז שנהב: עוז שנהב, מנהל מחלקת חדשנות ופיתוח מדיניות ברשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים

עוז שנהב:  קודם כל, אנחנו ברשות רואים את מערך הדיגיטל כשותף אסטרטגי שלנו

עוז שנהב:  מספיק להסתכל על חמשת עולמות התוכן ששירה הציגה, בכל אחד מהם יש היבטים של פרטיות

עוז שנהב:  אנחנו תופסים את עצמנו כרשות שצריכה לאפשר למערכת דיגיטל לממש את ייעודו, ואני חושב שמבחינתנו, זה שיש גוף אחד שאפשר לדבר איתו על כל ההיבטים הדיגיטליים במגזר הציבורי זה מצוין

עוז שנהב:  אנחנו נוגעים בנקודות מסוימות בחוק הדיוור הדיגיטלי ובהעברת מידע בין גופים ציבוריים ויש לנו כוונה גם שהדבר הזה ימשיך הלאה

עוז שנהב:  אנחנו מברכים על שיתוף הפעולה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  חברים, אני רוצה לסכם: אחד, הוועדה מבקשת מהממשלה להכניס לתקציב המדינה תמיכה ברשויות מקומיות לפרויקט הדיגיטציה כך שכל הרשויות המקומיות, ללא ההבדל ברמה הסוציו-אקונומי שלהן, יוכלו לספק שירותים דיגיטליים לתושביהן

איימן עודה:  הוועדה מבקשת לקבל תוך 3 חודשים דיווח עדכני ביחס ליישום החלטת הממשלה 1933, מאוגוסט 2016

איימן עודה:  הוועדה ממליצה למערך הדיגיטל לקדם את הנגשת השירותים הדיגיטליים לאנשים עם מוגבלות ולקבל ממערך הדיגיטל דיווח על ההתקדמות בעניין כל 8 חודשים

איימן עודה:  הוועדה מבקשת ממערך הדיגיטל להמשיך לקדם הנגשה של שירותים דיגיטליים לחברה הערבית

איימן עודה:  המבחן שלנו הוא במעקב וכשנשב בעוד 6 חודשים, שיהיו לנו תשובות ברורות לכל מה שהעלינו

איימן עודה:                  תודה רבה לכולכם וכולכן

איימן עודה:  הישיבה נעולה