הוועדה המשותפת של וועדת החוץ והביטחון ולוועדת הפנים והגנת הסביבה לפי חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022, כנסת 25, פרוטוקול מספר 1, 2023-02-28 00:00

שלום דנינו: צוהריים טובים

שלום דנינו:  אנחנו פותחים את הישיבה

שלום דנינו:  יש לנו כאן בקשה לחידוש צו שהוא בעצם מחדש את החוק לשנה נוספת

שלום דנינו:  אני מבקש שתציגו את החוק ולאחר מכם החברים ידברו, נקיים הצבעה ונאשר את צו

שלום דנינו:  זה הפורמט של הדיון הזה

שלום דנינו:  אין לנו מקום לשנות סעיפים בחוק או דברים דומים לאלו

נעמה פלאי: הלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין וההגירה

נעמה פלאי:  אני מלווה את החוק בערך מיומו הראשון

נעמה פלאי:  מדובר בחוק שנסמך על תכלית ביטחונית שתחילתו שנת 2003, בעקבות החלטת ממשלה בגל הפיגועים הגדול שהתחיל בשנת 2000

נעמה פלאי:  בשנת 2003 הוא נחקר לראשונה

נעמה פלאי:  כמו שאמרתי, הוא נסמך על תכלית ביטחונית ולכן הוא נקבע כהוראת שעה שמתחדשת אחת לשנה בהסתמך על חוות דעת ביטחונית של גורמי הביטחון לאור המצב הביטחוני שקיים במדינת ישראל

נעמה פלאי:      החוק קובע הגבלות על מתן מעמד לתושבי אזור וארבע מדינות נוספות שהן עיראק, איראן, סוריה ולבנון

נעמה פלאי:  הגבלות על מתן מעמד בישראל, כאשר בצידן יש הקלות מסוימות לאוכלוסיות בעלות סיכון ביטחוני מופחת, כאשר במהלך השנים זה תוקן פעמיים והוכנסו הקלות בחוק

נעמה פלאי:  אני מדברת על החוק הקודם אבל הוא די דומה לחוק החדש

נעמה פלאי:  אפשרות למתן מעמד לנשים תושבות אזור מעל גיל 25, גברים תושבי אזור מעל גיל 35, ילדים, בקשות הומניטריות, עניינה המיוחד של המדינה

נעמה פלאי:  בצד זה גם נקבעו החמרות בעניינים ביטחוניים מסוימים

נעמה פלאי:  החוק הוארך עד שנת 2021

נעמה פלאי:  בשנת 2021 פקע תוקפו ולא היה רוב להעברת הצו להארכת תוקפו

נעמה פלאי:  במרץ 2022 החוק נחקק מחדש אחרי דיונים שנעשו בוועדה משותפת לחוץ וביטחון וועדת הפנים

אסף פרידמן: רק חוץ וביטחון

נעמה פלאי: סליחה

נעמה פלאי:  רק חוץ וביטחון

שלום דנינו: אני מבין מהחוק, בעזרתו של ידידי, שבעצם גם על תקופת אי קיום החוק חלו החוקים של החוק

נעמה פלאי: זו בעצם הייתה תקופת ביניים במהלכה בתחילת התקופה בה החוק לא היה בתוקף, שרת הפנים הורתה להמשיך לטפל בבקשות בדומה למה שהיה לפני

נעמה פלאי:  היא נסמכה על עמדת גורמי הביטחון על המצב הביטחוני

נעמה פלאי:  הפולה נעשתה מכוח חוק הכניסה הרגיל אבל מתחילת הדרך זה היה המשך טיפול בבקשות שניתן היה לטפל בהן

נעמה פלאי:  בהמשך התקיימו דיונים על הנושא הזה ואז נקבע נוהל זמני עד לחקיקה

נעמה פלאי:  אז החוק עבר ובעצם החוק קבע תחולה גם על בקשות שהוגשו בתקופה בה החוק לא היה בתוקף כדי ליצור המשכיות

שלום דנינו: הכוונה היא שלא ניתן יתרון למי שהיה בתקופה, שהגיש בקשה בתקופה של בין לבין

נעמה פלאי: נכון

נעמה פלאי:  החוק קבע שהכללים שנקבעו בו חלים גם על בקשות שהוגשו לפני חקיקת החוק

נעמה פלאי:      החוק החדש דומה באופן מהותי לחוק הקודם

נעמה פלאי:  יש כאן כמה תוספות שהוספו לבקשת חברי כנסת שהגישו הצעות פרטיות ולבקשת חברי הכנסת ישבו בוועדה

נעמה פלאי:  יש שם סעיף שמדבר על שדרוג של בני זוג תושבי אזור שהם מעל גיל 50 ונמצאים עשר שנים במדינת ישראל בהיתר

נעמה פלאי:  זה סעיף 1 שנקבע באופן מפורש, כאשר במהלך השנים לפני כן כבר נעשו הקלות דרך אותה ועדה הומניטרית

נעמה פלאי:  החוק קובע הפעלה של המכסה ההומניטרית שעד אותו מועד לא הופעלה

נעמה פלאי:  בעצם נקבע שעד שלא תקבע מכסה, המכסה תעמוד על המכסה של שנת 2018, שזה בעצם 58 אישורים של בקשות

נעמה פלאי:  הוסף סעיף מטרה שמדבר על ביטחון לאומי, הוסף סעיף של חובות דיווח לכנסת והוספה ועדה הומניטרית ייעודית שמטפלת בנושא של מקרי אלימות במשפחה שנדרשת לדון בתיקים האלה בדחיפות יותר גדולה מאשר בוועדה הרגילה     מנגנון ההארכה נותר אוו מנגנון הארכה

שלום דנינו: שלושה חודשים

נעמה פלאי: הוועדה הייעודית

נעמה פלאי:  כן, שלושה חודשים

נעמה פלאי:  מנגנון הארכה של החוק נותר באותה דרך – החלטת ממשלה ובאישור הכנסת כאשר הוועדה הממליצה שאנחנו יושבים בה עכשיו עוגנה באופן מפורש בחקיקה כשבעצם כבר משנת 2015 התקבל החלטה יהיה דיון בוועדה ממליצה באותו הרכב, ועדת חוץ וביטחון וועדת פנים שהיא ועדה שממליצה לכנסת על הארכת תוקף החוק

שלום דנינו: אסף, צריך להציג את החוק? החברים שלנו יכולים להגיד לנו על תוקף ההסתמכות הזאת אל דבריכם, על הערכתכם

הילה: מנהלת חטיבת המחקר

הילה:  למעשה חוות הדעת שלנו טוענת, וביתר שאת גם בימים אלה וגם בהסתכלות למציאות הביטחונית בשנה האחרונה ובתקופה הזאת שהפלשתינים, תושבי האזורים שמשתקעים או מהגרים למדינת ישראל, הם מהווים סיכון משמעותי וזאת התבססות על שתי רגליים מרכזיות: האחת, המציאות הקונפליקטואלית המתמשכת שמתקיימת בין הזירה הפלשתינית, יהודה ושומרון ורצועת עזה, בין הזירה הזאת לבין ישראל

הילה:  הזירה הזאת היא למעשה זירה עוינת

הילה:  המציאות בטח מזינה גם עוינות מתמשכת כלפי מדינת ישראל ומתורגמת לתמיכה גבוהה באלימות שמשתקפת גם באותם פרטים שמבקשים להיכנס לישראל

הילה:      הסיבה השנייה היא המאפיינים הייחודיים של אוכלוסיית האחמ"ש, מבקשי איחוד משפחות

הילה:  המאפיינים הייחודים של האוכלוסייה הזאת, בראש ובראשונה זיקה ערכית וזהותית שהם משמרים לזירה הפלשתינית, הם מתאפיינים ברגישות מוגברת לטריגרים לאומניים ודתיים שהם בעצם מזינים ומאיצים את המוטיבציה שלהם לבצע פעילות טרור, במיוחד בעתות הסלמה ויש לנו דוגמאות מכלל אירועי ההסלמה של שני העשורים האחרונים בהם שיעור ההשתתפות של בני אחמ"שים בטרור הייתה גבוהה ביחס לשיעורם באוכלוסייה

הילה:      מעבר לכך, הם נהנים מחופש תנועה בתוך ישראל, הכרות עם השפה העברית, הכרות עם החברה הישראלית ולכן הם גם מהווים מאגר מאוד אטרקטיבי עבור ארגוני הטרור, בעיקר חמאס, לגיוס והפעלה למגוון משימות של סיוע לטרור, לרבות ביצוע פיגועים וכן הלאה

שלום דנינו: שתי שאלות

שלום דנינו:  התחלת אתה שיח שלך ואמרת ביתר שאת

שלום דנינו:  ממתי זה ומה זה אומר?     

הילה: אני אתן קצת נתונים

הילה:  אנחנו מדברים על שנת 2022, כשנה שהיא שנת שיא ביחס לשנים הקודמות בפעילות טרור מיהודה ושומרון

הילה:  מבחינת הנתונים

הילה:  בשנת 2022 בלבד, ומעבר לכך, כמו שאנחנו חווים בעצם ימים אלה, כשאמרתי ביתר שאת, התכוונתי גם לתקופה הנוכחית שבעצם אנחנו חווים איזשהו שיא בפעילות הטרור

הילה:  בשנת 2022 נרשמו 2,210 פיגועים וניסיונות פיגוע מתוצרת איו"ש

הילה:  מתוכם 182 פיגועים משמעותיים כאשר פיגוע משמעותי מוגדר ירי, דריסה, מטען, התאבדות וכל פיגוע שבו נרשם לפחות פצוע באורח בינוני ומעלה

הילה:  אם כן, בשנת 2022 נרשמו 182 פיגועים כאלה לעומת 76 פיגועים משמעותיים בשנה שקדמה לה, בשנת 2021

שלום דנינו: כשאת מתארת את האירועים האלה, את מתארת שהם מתרחשים ביהודה ושומרון על ידי תושבי יהודה ושומרון

הילה: כן

שלום דנינו: את אומרת שהם יכולים לעורר טריגר אצל אותם תושבים ארעיים שכבר אצלנו

הילה: כן

שלום דנינו: שהם באיזשהו מעמד

שלום דנינו:  כן? זאת הכוונה

הילה:  הכוונה היא לשני היבטים

הילה:  האחד, כן, כשיש אירועי שיא, במיוחד מהומות בהר הבית, זה טריגר מאוד משמעותי, מציאות מעורערת והסלמתית באיו"ש, גם היא, כמו שאתה מציין, מעוררת, היא בבחינת טריגר שיכול לעורר רגשות לביצוע פעילות טרור

הילה:  מעבר לכך, עצם המציאות המעורערת הזאת מייצרת בשטחים, ביהודה ושומרון, אוכלוסייה עוינת לישראל

הילה:  כשמישהו מבין האוכלוסייה הזאת מעוניין להיכנס לישראל ולהשתקע בה, הוא כבר מגיע עם איזשהו מטען שלילי כלפי מדינת ישראל

שלום דנינו: אגב, אני מזדהה עם תוכן הדבירים

שלום דנינו:  אני אמליץ לאנשים שאחראים על החוק הזה להוסיף לו סייגים

שלום דנינו:  אני חושב שאתמול איכשהו דיברנו לצורך הכרת החוק כי זאת פעם ראשונה שאני פוגש אותו בפרטים שלו ובסעיפים שלו

שלום דנינו:  רציתי לשמוע מכם האם מעזה עדיין נכנסים אנשים בשנים האחרונות או שזה אפס, אטום, סגור

נעמה פלאי: במסגרת תיקון החקיקה בשנת 2007 הוסף סעיף שדיבר על כך שניתן לקבוע שאזור מסוים, ממנו לא יהיה בכלל איחוד משפחות

נעמה פלאי:  כלומר, אותן הקלות

שלום דנינו: וזה קרה? זה סעיף 7?     

נעמה פלאי: זה התקבל בדרך של החלטת ממשלה

נעמה פלאי:  במסגרת הארכות הוראת השעה, הייתה המלצה של גורמי הביטחון ספציפית לעניין הזה, לא לאפשר בכלל איחודי משפחות מעזה, ואז החל משנתת 2009, כאשר הממשלה מאריכה את הוראת השעה, היא גם מקבלת המלצה לעניין אי מתן מעמד מעזה ובמסגרת הזאת כל פעם מאריכים את ההגבלה הספציפית הזאת שהיא ספציפית על עזה

שלום דנינו: בהחלטת ממשלה

שלום דנינו:  זה נספח לחוק?     

נעמה פלאי: לסעיף שמאפשר לא לתת באופן גורף לאזור מסוים

שלום דנינו: ויכולים לערער על זה בבתי משפט או שזה חוקי ותקף?     

נעמה פלאי: מיד לאחר קבלת החלטת הממשלה בשנת 2009 הייתה עתירה נגד ההחלטה ניתנה על הזה

נעמה פלאי:  העתירה הזאת נדחתה

נעמה פלאי:  היא הייתה ספציפית לאנשים שעברו ליהודה ושומרון

נעמה פלאי:  היו שם כמה הקלות שניתנו בהקשר הזה אבל העתירה בהקשר של עזה ספציפית נדחתה

נעמה פלאי:  אנשים ספציפיים, אם הם יפנו ויגישו עתירה, עזתי שיגיש עתירה ספציפית ויגיד שהוא רוצה להיכנס – המענה יהיה שיש החלטה במסגרת הסעיף הכללי אלא אם כן יש עניין הומניטרי מיוחד

שלום דנינו: מה קרה בפועל בשנתיים האחרונות? לא נכנסים? אפס כניסות?     

נעמה פלאי: אני לא מדברת על ילדים

נעמה פלאי:  אני מדברת על איחודי משפחות לבני זוג

נעמה פלאי:  אין אישורים

נעמה פלאי:  אם מוגשת בקשה, היא תסורב

שלום דנינו: מישהו נוסף רוצה להתייחס

שירה קרואני ארד: משטרת ישראל, הייעוץ המשפטי

שירה קרואני ארד:  אני רק אומר בקצרה שכמובן שמשטרת ישראל תומכת בהארכת הצו

שירה קרואני ארד:  אנחנו גם מצטרפים לדברי חברינו השב"כ מהנימוקים שהועלו, כפי שמפורט במסמך של הייעוץ המשפטי של ועדה זאת

שירה קרואני ארד:  מעבר לכך אין לי מה להוסיף

עידו בן יצחק: שאלה בנושא שהעסיק את הוועדה ממושכות עת נחקק החוק מחדש, הנושא של המכסה ההומניטרית

עידו בן יצחק:  רציתי לדעת כמה אישורים כאלה ניתנו בפועל בשנת 2022

נעמה פלאי: בשנת 2022 התמלאה המכסה

נעמה פלאי:  כלומר, ניתנו אישורים ל-58 תושבי אזור שקיבלו אישור לבקשות ההומניטריות שלהם

נעמה פלאי:  כרגע יש עתירה שתלויה ועומדת, עתירה שמאגדת תשע עתירות חוקתיות שדנות בנושא של הוראתה שעה מההיבטים החוקתיים

נעמה פלאי:  אחד מהנושאים שהשופטים ביקשו להידרש אליהם זה הנושא של המכסה ההומניטרית האם לא היה מקום להגדיל את המכסה

שלום דנינו: או להקטין או שזה רק לכיוון הגדלה?     

נעמה פלאי: בית המשפט ביקש לבחון את האפשרות להגדיל אתה מכסה ההומניטרית בגלל שהמספר הזה מבחינתה הסתכלות של בית המשפט הוא באמת מספר נמוך

נעמה פלאי:  אנחנו בוחנים את הדברים בימים אלה ונידרש להגיב

נעמה פלאי:  ככל הנראה תתבקש הארכת מועד, אבל הדברים כרגע נבחנים אצל ממלא מקום שר הפנים

שלום דנינו: אני לא יודע אם אני מורשה בשם הוועדה לומר שאתם שוקלים להקטין את המספר?     

נעמה פלאי: הדברים האלה צריכים להיבחן

נעמה פלאי:  אנחנו יכולים להעביר את המסר של הוועדה

שלום דנינו: שהיא מבקשת לבחון את הקטנת הכמות

שלום דנינו:  שלא יחשבו רק על אך מגדילים אלא גם על איך מקטינים כי יש כאן איזה רובד שמכביד בכל התחומים ובכל המישורים לגבי החבר'ה שמגיעים ליישובים, בחלקם ליישובים הזמניים הלא מוכרים

שלום דנינו:  הם מגיעים כאישה שנייה ושלישית

שלום דנינו:  מההכרות שלשי עם הנגב זה גורם לבעיות משפחתיות מאוד מאוד קשות

שלום דנינו:  זאת שרשרת של תקלות

שלום דנינו:  אני לא מדבר על מה שאתם הצגתם, את הצד הערכי והמוסרי, ואת הנאמנות למדינה

שלום דנינו:  אפילו מהמישור החברתי זה קושי על קושי על קושי

שלום דנינו:  אנחנו יודעים שאנחנו מחויבים, אני חושב שזה גם בחוק הזה של החבר'ה שמשתפים פעולה – אותם אנחנו חייבים לקלוט

שלום דנינו:  אם אתם לוקחים לדוגמה את באר שבע, שכונה ג', החבר'ה האלה כבר עם שערי ברזל וירי בתוך העיר באר שבע

שלום דנינו:       אפילו מהנימוקים האלה, לטובתם הם, אני חושב שצריך לצמצם את ההגעה שלהם כי הם רואים בישראל אמריקה ואני חושב שהם מגיעים לרמת חיים שונה ערכית, חברתית וכלכלית מכפי שהיו מקבלים ביהודה ושומרון

שלום דנינו:  אני לא מקטר עכשיו על בית המשפט העליון חס וחלילה

שלום דנינו:  אני רק אומר שאתם שוקלים גם לטובתם, לא לטובתנו, צריך לשקול הכול ויכול לבוא בחשבון גם מצב שאנחנו רוצים להקטין

עידו בן יצחק: אם כי יש לומר שהמספר הזה של 58 הוא אחוז קטן מאוד מכלל ההיתרים שניתנים באופן כללי

עידו בן יצחק:  נדמה לי שמדברים על 2,000 בשנה

נעמה פלאי: תושבי אזור שנמצאים בישראל באישור? סדר גודל של קרוב ל-9,000 אנשים עם היתרי מת"ק

נעמה פלאי:  המספר קצת ירד כי עשו קצת שדרוגים

נעמה פלאי:  8,700 מחזיקי היתרי מת"ק ו-3,700 מחזיקים - - -     

שלום דנינו: אם אנחנו לוקחים עשור, אנחנו מדברים על משהו בגודל של עיריית באר שבע

שלום דנינו:  אלה פחות או יותר המספרים

נעמה פלאי: זה סך כל האנשים ששוהים כאן, בקשות שהוגשו משנת 1995

עידו בן יצחק: אבל זה מתחדש

עידו בן יצחק:  את לא סופרת פעמיים את אותו אדם

נעמה פלאי: לא

נעמה פלאי:  לא ספרתי פעמיים

עידו בן יצחק: הנושא של הוועדה ההומניטרית הוא באמת למקרה קצה

עידו בן יצחק:  גם אם הוא יעלה ב-10, או ב-20 או ב-70, זה לא מה שישנה את התמונה

שלום דנינו: אנחנו מבקשים שגם את זה תציגו לבית המשפט העליון, את הכמות המצטברת, את אחוזי הילודה הגבוהים יחסית

שלום דנינו:  אנני לא הבנתי את הרעיון של ההקלות אבל אני באמת לא רוצה להיכנס לזה כי מטרת הדיון לאשר את הצו ולהתקדם ואחר כך נעשה שינויים בחוק

שלום דנינו:  אני מנצל את המפגש איתכם לומר לכם שאני לא מבין את ההקלות

שלום דנינו:  גברת שהיא בת 25, היא יולדת ילדים ואנחנו מדברים על רמת הסיכון בדור השני, של אלה שנולדים ונשארים עם הזיקה לבית אימם ובית אביהם

שלום דנינו:  כך צריך לראות את זה

שלום דנינו:  לא הבנתי את ההקלות אבל זה מה שכתוב בצו ואני לא מתכוון להתווכח איתו

שירה קרואני ארד: שכחתי לומר בדבריי בהתחלה שכמובן האופן שבו הפסיקה של בית המשפט העליון – ומכוח כך גם פועלת משטרת ישראל – היא שהמסוכנות שקבועה בסעיף 11 לחוק, לפיה מפקד האזור צריך לבחון את הסיכון הביטחוני, מדובר בסיכון ביטחוני במובן הרחב שלו ולא במובן הצר רק של טרור וכדומה

שלום דנינו: למה את מתכוונת? תני דוגמה לרחב

שירה קרואני ארד: אני מתכוונת למסוכנות שהיא מסוכנות פלילית ולא רק מסוכנות ביטחונית

שירה קרואני ארד:  זה חלק מהמעורבות של משטרת ישראל בחוות הדעת שלה, היא גם באספקט הביטחוני בל גם באספקט הפלילי

שירה קרואני ארד:  חשוב שהדברים ייאמרו לפרוטוקול

שלום דנינו: חשוב

שלום דנינו:  נכון מאוד

נעמה פלאי: בקשות לאיחוד משפחתי נבחנות בהיבטים הביטחוניים, הפליליים, קיומו של מרכז חיים, קשר

שלום דנינו: חוות הדעת שלכם צריכה להיות מורכבת מכל הפרטים

שלום דנינו:  אני חושב שמותר לכם גם לחשוב להקטין את המספר גם מהטעמים שזה לטובתם

שלום דנינו:  אני לא אחזור על מה שאמרתי

שלום דנינו:      צריך לעשות עוד משהו לפני ההצבעה?     

עידו בן יצחק: להקריא את הצו

עידו בן יצחק: החוק יוארך עד יום ד' באדר ב' התשפ"ד (14 במרס 2024)

שלום דנינו: יש מתנגדים? יש נמנעים? מי בעד? פה אחד

שלום דנינו: אושר     

שלום דנינו: הצו אושר ויעבור לאישור מליאת הכנסת

שלום דנינו:      תודה רבה

שלום דנינו:  תודה שבאתם

שלום דנינו:  תודה שהקשבתם

שלום דנינו:  תודה שאתם מטפלים בזה