הוועדה המיוחדת לתיקונים לחוק יסוד: הממשלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 5, 2023-03-05 00:00

אופיר כץ: הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון –ביקורת שיפוטית לעניין כשירות במינוי)

אופיר כץ:  פרופסור דרשוביץ, אנחנו נשמח לשמוע את דעתך על החוק הזה

אלן דרשוביץ:   	לגבי החוק השני בנוגע למינוי שרים, גם כאן אין הרבה הבדל מחוק ראש הממשלה

אלן דרשוביץ:  אני לא חושב שלבג"ץ יש את הזכות להגיד לראש הממשלה או לכנסת מי ישרת בכנסת, מי יהיו השרים ומי יכהן בתפקידים כאלה ואחרים

אלן דרשוביץ:  בארצות הברית, למשל, בחוקה כתוב שהקונגרס יחליט בעצמו מי יכהן בקונגרס

אלן דרשוביץ:  לרשות השיפוטית אין שום זכות החלטה בנוגע לסוגיות האלו

אלן דרשוביץ:  אני מאמין שכנ"ל לגבי חברי הממשלה

אלן דרשוביץ:  חשוב מאוד שראש הממשלה יוכל למנות אנשים שהוא מאמין בהם, ואני לא מדבר כרגע על מישהו ספציפי

אלן דרשוביץ:  הסוגיה של התערבות בעניינים פוליטיים ובסוגיה של מינוי שרים בקבינט, אני מסתכל על העניין באופן ניטרלי, אבל באופן עקרוני המערכת המשפטית לא אמורה להשפיע

אלן דרשוביץ:  אפילו אם כל השופטים משוכנעים שאדם מסוים לא צריך להיות בממשלה בגלל רקע, בגלל רישומים פליליים ואחרים, זה לא מסמכותם

אלן דרשוביץ:  הכנסת יכולה לקבל חוקים ולהגדיר קריטריונים, תנאים לכהונה

אלן דרשוביץ:  ברגע שהכנסת מחליטה על התנאים האלה, בית המשפט לא יכול לעקוף אותם

אלן דרשוביץ:  אני לא תומך בהליך בו בג"ץ יוכל להתערב בהחלטות פוליטיות, כי זה לא קשור לחירותו של אדם, זה לא קשור לזכויות מיעוטים, זה לא קשור לסוגיות אחרות, מדובר בסוגיות פוליטיות, בהחלטות פוליטיות

אלן דרשוביץ:  אני בכך לא מסכים עם חלק מעמיתיי

אלן דרשוביץ:  אני חושב שהבג"ץ חשוב מאוד בקבלת החלטות בנוגע לחירויות האזרח, חירויות אדם, חירות המיעוטים, אבל לא לגבי החלטות אחרות שמתקבלות על ידי הכנסת והממשלה

אלן דרשוביץ:  אני אכן תומך בחוק אשר יוציא את הבג"ץ מהליך זה

אלן דרשוביץ:  לא צריך לאפשר לבתי המשפט להתערב בכך, הם לא נבחרים

אלעזר שטרן: פרופסור דרשוביץ, אני תמיד שמח לפגוש אותך, שמח לראות אותך

אלעזר שטרן:  ניחשתי כבר שהדעה שלך לגבי שני החוקים תהיה דומה בגלל שיש את אותו היגיון מאחורי שני החוקים

אלעזר שטרן:  אני תוהה אם הוזמנת לוועדה השנייה, לוועדת החוקה, איפה שדנים ברפורמה

אלן דרשוביץ: לא, לא הוזמנתי

אלן דרשוביץ:  אשמח לתרום למו"מ הזה ולהרחיק את הוויכוח מהקצוות לכיוון פשרה סבירה, לגבי זה שהתפקיד של בתי המשפט צריך להיות מוגבל

אלן דרשוביץ:  אני אשמח לדבר בכל ועדה בכנסת או בכל ארגון אחר בישראל שירצה להקשיב

אלן דרשוביץ:  יהיה לי הכבוד אם אוכל לעזור להגיע לפשרה

אלעזר שטרן: קודם כל, אני מאוד מעריך

אלעזר שטרן:  אני אצור איתך קשר בהמשך לגבי הפשרה שאתה יכול להציע לנו

אלעזר שטרן:  אני לא רוצה שתוזמן רק לוועדה שבה אתה תומך ביו"ר הוועדה, אני רוצה שתוזמן גם לוועדה האחרת

אלעזר שטרן:  אני מבטיח לך שאתקשר אליך מאוחר יותר

אפרת רייטן: שלום אדוני היקר, תודה רבה שהצטרפת אלינו

אפרת רייטן:  אני אפרת רייטן ממפלגת העבודה

אפרת רייטן:  הקשבתי לדברים החכמים והחשובים שלך בתשובה שלך ורציתי להגיד שני דברים

אפרת רייטן:  קודם כל, האם אתה חושב שבצורה כלשהי תוכל לתת לראש הממשלה או לשרים להיות בתפקיד כשאין קווים אדומים? כאשר קוראים את הצעת החוק שלפנינו, ניתן לראות שהיא לא מדברת על גבולות, מה שיכול לגרום למצבים שעלולים או עשויים להוביל אותנו לשחיתות

אפרת רייטן:  המערכת המחוקקת, המערכת השופטת והמערכת הדמוקרטית אצלנו לא דומות למה שקורה בארצות הברית

אפרת רייטן:  כשמשווים את מה שקורה במדינת ישראל למה שקורה בארצות הברית, רואים שזה לא תמיד שווה, כמו למשל זה שאצלכם יש בחירה ישירה ואצלנו לא

אפרת רייטן:  לנו יש רק כנסת אחת, אין לנו חוקה במדינה, אין לנו את הבלמים

אפרת רייטן:  המצב הייחודי שנקלענו אליו כעת הוא משום שראש הממשלה שלנו מועמד לדין

אפרת רייטן:  אנחנו צריכים לקחת הכל בחשבון כאשר אנחנו דנים בסוג כזה של הצעת חוק, אנחנו צריכים לנקוט בזהירות, אנחנו לא יכולים לנתק את הדברים האלה

אלן דרשוביץ: אני מסכים

אלן דרשוביץ:  השאלה היא לא מה מחליטים, השאלה מי מחליט, איזה גוף ממשלתי לוקח, עושה את ההחלטות החשובות

אלן דרשוביץ:  בכל ארגון ממשלתי, בכל ממשלה בעולם ישנה אפשרות לשחיתות, יש סיכוי לשחיתות

אלן דרשוביץ:  ישראל לא שונה מארצות הברית וממדינות דמוקרטיות פרלמנטריות אחרות בעולם

אלן דרשוביץ:  אני לא מכיר מדינה דמוקרטית פרלמנטרית שבה בתי המשפט משחקים תפקיד כה חשוב בהחלטה אם שר יכול לכהן או אם ראש ממשלה יכול לכהן

אלן דרשוביץ:  נכון, יש הבדלים בין ארצות הברית לישראל

אלן דרשוביץ:  אצלנו למשל ישנו תהליך שלפעמים משתמשים בו כשלא מקבלים את דעת הרוב, יש העדפה שמתבססת על דברים שלא כלולים בחוקה

אלן דרשוביץ:  השאלה האמיתית היא לא אם צריכים להיות קווים ומגבלות, כי קווים ומגבלות כן צריכים להיות, השאלה האמיתית היא אם נכון שבג"ץ צריך להיות הגוף שמפקח על מינוי בממשלה, ואם כך, על איזה קריטריונים הוא יכול להתבסס

אלן דרשוביץ:  אי אפשר להתבסס על האם אנחנו אוהבים או לא אוהבים שר כזה או אחר בממשלה כזאת או אחרת, אלא להתבסס על עקרונות קבועים מראש, עקרונות חשובים

אלן דרשוביץ:  השאלה אם ראש הממשלה יכול להמשיך לכהן או אם ניתן למנות שר זו החלטה פוליטית

אלן דרשוביץ:  ההגבלות צריכות לנבוע מתוך הכנסת, מתוך הממשלה, לא ממשהו שנתון לרשות השיפוטית

אלן דרשוביץ:  לרשות השיפוטית תפקיד חשוב, אבל אם התפקיד הזה מתרחב מעבר לגבולות הסביר ובית המשפט מקבל יותר מידי כוח, כמו לבחור שרים ולהחליט בנוגע לראשי ממשלה, זה מביא למצב מוגזם והם כבר לא עוסקים בשוויון זכויות, זכויות מיעוטים, זכויות אדם

אלן דרשוביץ:  בתי המשפט צריכים לעסוק בזכויות מהסוג הזה, לא להתערב בהליך דמוקרטי, בהחלטת הרוב, אני חושב שזה תפקיד לא מתאים לבתי משפט

אלן דרשוביץ:  אני חושב שהציבור הרחב תומך בסמכות של בתי המשפט, בהגנה על זכויות אדם, לא בהתערבות בהליכים פוליטיים

אלן דרשוביץ:  תסתכלו על ארצות הברית, תסתכלו על אירופה ותזכרו שברוב המדינות אין ביקורת שיפוטית

אלן דרשוביץ:  בארצות הברית עד 1803 לא הייתה ביקורת שיפוטית, כשהיום הביקורת השיפוטית בארצות הברית מאוד מוגבלת

אלן דרשוביץ:  שום בית משפט בארצות הברית לעולם לא התערב בהליך הדחה או בסוגיית מינוי שרים

אלן דרשוביץ:  אם תסתכלו על העולם תראו שאין לבית משפט סמכות בנוגע לשאלה אם ראש הממשלה או השרים יכולים לכהן

אופיר כץ: תודה רבה, פרופסור דרשוביץ

אלעזר שטרן: אני מוכן לקבל את כל מה שפרופסור דרשוביץ אמר כאן, אבל אני רוצה שתציע לעמית שלך, יושב ראש ועדת חוקה ומשפט, להזמין אותו, כדי שלא תעשו צחוק מפרופסור ידוע ותזמינו אותו - -        

אופיר כץ: למה לעשות צחוק?     

אלעזר שטרן: כי אתה מזמין אותו רק אם אתה יודע שהוא יתמוך

אופיר כץ: אני לא יושב ראש ועדת חוקה, אני לא יודע מה אתה רוצה ממני

אלעזר שטרן: אתם כאילו גם לא יושבים באותה קואליציה

משה ארבל: עמדתו הייתה ידועה

אלעזר שטרן: לוועדת חוקה, שזאת הוועדה המרכזית שבה מתבצעת הרפורמה או מתבצע הפוגרום הזה, לא משנה איך תקרא לזה, היה ראוי להזמין אדם כזה

אופיר כץ: עברנו לפוגרום

אלעזר שטרן: בחלק מהדברים שנאמרו פה על ידי אנשים שאולי חושבים אחרת מאיתנו יש היגיון ואני חושב שהיה ראוי שהם יישמעו

אלעזר שטרן:  אנחנו לא יכולים להתעלם מהמעטפת כולה, והמעטפת כולה זה מה שקורה ברחובות, ולצערי הרב לא רק ברחובות

אלעזר שטרן:  אני נגד סרבנות מכל סוג שהוא, אבל זאת תמונת המצב היום

אלעזר שטרן:  אני חושב שראש ממשלה שהוא לא בנבצרות היה צריך להתערב, לא משנה מי צודק, אם זו קואליציה, אם זו אופוזיציה

אלעזר שטרן:  כשזאת תמונת המצב, כשראש הממשלה מכיר את המשמעויות ואת חומרת הדברים, הסיפור שלעצור מול יריב לוין או מול רוטמן זה דבר קטן

אלעזר שטרן:  קודם כל, בואו נעצור

אלעזר שטרן:  אנחנו לא יודעים להביא לרחובות מאות אלפי אנשים, וגם הם לא עובדים אצלנו, אצל אף מפלגה באופוזיציה, הם עובדים אצל עצמם

אלעזר שטרן:  דרך אגב, זו בשורה טובה שלמאות אלפי אנשים אכפת והם יוצאים לרחובות בגשם, בשמש

אלעזר שטרן:  אני מציע לעצור

אלעזר שטרן:       על ההצעות שמונחות כאן היה נכון שתגיד הממשלה את מה שהיא אמרה כל הזמן - לא הצעות חוק פרטיות, אלא הצעות חוק ממשלתיות

אלעזר שטרן:  אם אתה לא רוצה לעצור, אדוני היושב ראש, כדי שלא תיפול במלכודת שיש פה צד שניצח, אל תעצור, רק תמתין עד להצעת חוק ממשלתית - זה נוהל שהיה מקובל בבניין הזה במשך שנים גם בנוגע להצעות שהיו להן מחירים של דם

משה ארבל: חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו היה בחקיקה פרטית

אלעזר שטרן: גם לגבי הצעות שחשבנו שיכולות לחסוך חיי אדם הנוהל היה לעצור אחרי שיש לך הצעת חוק פרטית ולהמתין להצעת חוק ממשלתית

אופיר כץ: מה זה הנוהל הזה? מה, אתה רוצה לבטל את המשמעות של חברי הכנסת? מה זה לחכות להצעת חוק ממשלתית?      

אלעזר שטרן: גם על הצעת חוק ממשלתית חברי הכנסת, שאתה חושב שאני רוצה לבטל את המעמד שלהם, צריכים להצביע

אופיר כץ: מה הקשר?      

אלעזר שטרן: יש הבדל בין חוק לחוק

משה ארבל: אני רק רוצה להגיד שמעדתי וכשלתי בלשוני במענה לשאלה של חברת הכנסת מטי צרפתי ששאלה אותי בנוגע למינויו של אסיר לשר

משה ארבל:  כמובן שסעיף 6(ג)(1) בחוק יסוד: הממשלה קובע במפורש שלא יתמנה לשר מי שהורשע בעבירה ונידון לעונש מאסר בפועל וביום מינויו טרם עברו שבע שנים מהיום שגמר לרצות את עונש המאסר בפועל

משה ארבל:  כמובן שלא ניתן למנות אסיר לשר ואנחנו לא מתכוונים לשנות את הדבר הזה

משה ארבל:  אני מבקש לומר לפרוטוקול שכשלתי בלשוני, כדי שבדיון בעתירה לבג"ץ כשיבוא עו"ד שרגא ויצטט מהפרוטוקול יהיה גם את התיקון הזה בצורה ברורה וחדה

משה ארבל:  מודים דרבנן היינו שבחייהו, חוזר בי

אייל לב ארי: רציתי להתייחס לכמה הערות שנאמרו על ידי המוזמנים בדיון על הנבצרות

אייל לב ארי:  נאמר שהתיקון הוא תיקון מבהיר - אנחנו לא רואים את זה כך

אייל לב ארי:  התיקון הוא תיקון, הוא לא תיקון מבהיר

אייל לב ארי:  אין כל פרוצדורה היום, כמו שהבנו, לגבי כיצד נקבעת נבצרות

אייל לב ארי:  כשראש הממשלה שרון, כמו שגיל הביא את הדוגמה בישיבה הקודמת, לקה באירוע מוחי, נשאלה השאלה איך עושים את זה

אייל לב ארי:  הצעת החוק קובעת כרגע את המנגנון שנראה בעיני המציעים

אייל לב ארי:       נאמר גם על ידי המוזמנים שהנבצרות היא הסדר משלים לאי אמון מטעם הכנסת

אייל לב ארי:  זה לא הסדר משלים, זה הסדר נפרד, מקביל

אייל לב ארי:  זה לא בא להחליף את האי אמון, זו סיטואציה שונה לגמרי

אייל לב ארי:       הייתה הערה לגבי מושגי השסתום, כמו נבצרות אובייקטיבית

אייל לב ארי:  אני מבין את החשש שהועלה שמא זה יפתח פתחים שרוצים אולי לסתום, אבל העניין הוא שבמהלך החיים שלנו אנחנו מגלים כל פעם שהמציאות עולה על כל דמיון, שהיא חזקה

אייל לב ארי:  החוק, ככל שננסח אותו יותר ויותר, לא בהכרח יאפשר לנו לצפות את כל המקרים שעלולים להיות מקרים שבהם החוק לא יסדיר ועדיין מבחינת השכל הישר כן אפשר יהיה לבוא ולראות מקרה של נבצרות

אפרת רייטן: האם אתה יכול לפרט למה הכוונה?      

אייל לב ארי: אני לא יכול לפרט למה הכוונה

אפרת רייטן: אם אתה לא יכול להגיד לי איזה מקרים יכולים להיות נבצרות וגם החוק מצמצם רק לפיזי ונפשי, מה עושים עם הפער הזה?      

אופיר כץ: זה אותו דבר לגבי יושב ראש ונשיא

אפרת רייטן: עכשיו אומר היועמ"ש משהו אחר

אופיר כץ: מה הוא אומר?     

אפרת רייטן: שיכולים להיות מקרים אחרים

אייל לב ארי: כששאלו אותי בתחילת הדברים שלי לגבי הסקירה, אמרתי שיש שני מסלולים

אייל לב ארי:  יש את המסלול שבו הנבצרות נקבעת או מוכרזת על ידי נושא משרה, שזו יכולה להיות נצברות מכל עילה שהיא, ויש את המסלול של נבצרות מחמת בריאות

אייל לב ארי:  הצעת החוק כרגע מדברת על אי מסוגלות פיזית או נפשית

אפרת רייטן: אתה אומר שנבצרות יכולה להיות גם מסיבות אחרות

אפרת רייטן:  נכון שאתם עושים הבחנה בין אם זה האדם עצמו שאז היריעה של העילות יותר רחבה, לבין הכנסת או הממשלה ברוב מאוד מאוד מיוחס שאז היריעה מוגבלת ומצומצמת אך ורק לבריאותי/נפשי

אייל לב ארי: זה כרגע ההסדר

אייל לב ארי:  ההסדר הקיים כרגע זה או הסדר רחב, כמו שאמרתי, או הסדר מחמת בריאות

אייל לב ארי:   אנחנו באנו וכתבנו שצמצום העילות, כיוון שיש כבר עילה רחבה שנושא המשרה יכול לבוא - -     

אופיר כץ: אין פה צמצום

אופיר כץ:  אם אתה מסתכל על נושאי משרה אחרים, אתה רואה שכשזה בניגוד לדעתם זה מטעמי בריאות

אייל לב ארי: זה לא תמיד בניגוד לדעתם, כי לפעמים המצב האובייקטיבי לא מאפשר לשאול את דעתם ולכן צמצמו את זה לבריאות

אפרת רייטן: אם הוא חסר הכרה אי אפשר לשאול אותו

אייל לב ארי: הנבצרות, בין אם היא זמנית ובין אם היא קבועה, כשהיא לא נעשית על ידי נושא המשרה עצמו היא מחמת בריאות

אפרת רייטן: אתם כן מכירים בזה שאדם שהוא נושא המשרה הבכירה יכול לשקול שיקולים שהם לאו דווקא בריאותיים או נפשיים שמבחינתו מונעים ממנו לכהן בתפקיד

ד"ר עמיר פוקס: זה קרה בפועל עם הנשיא קצב, לכן זאת לא שאלה תיאורטית

אפרת רייטן: אנחנו לא מצמצמים את זה רק לבריאות ולנפש, כי יכולות להיות עוד הרבה מאוד עילות אחרות

אייל לב ארי: נכון, אבל המחוקק השאיר את העילות האחרות האלו לשיקול דעתו של נושא המשרה, וגם אז זה במסגרת נבצרות זמנית

אייל לב ארי:       הייתה כאן הערה של חשש לשימוש לרעה ביחס להכרעות שיפוטיות

אייל לב ארי:  ניצול לרעה אפשר לטעון ביחס לגורמים נוספים

אופיר כץ: גורמים נוספים שהם לא מהממשלה ולא מהכנסת

אייל לב ארי: היה חשש, והוא גם הועלה בחוות הדעת של הייעוץ המשפטי לממשלה, שיכול להיות שראש הממשלה נבצר ומסיבות פוליטיות הממשלה תבחר שלא להתכנס ולהודיע על כך

אופיר כץ: מדברים כל הזמן על נבחרי ציבור, אבל יכול להיות מצב שאותו גורם שעכשיו אמור להכריז על נבצרות הוא גורם לא הכי אובייקטיבי

אופיר כץ:  איך אנחנו מגינים על הדמוקרטיה מפני דבר כזה? איך אנחנו מגינים על אותם אנשים שיצאו להצביע ורצו ראש ממשלה מסוים אבל באה פקידה אחת שלא נבחרה ורוצה לעשות הפיכה שלטונית?      

אפרת רייטן: בשביל זה בדיוק יש בתי משפט שאתם כרגע סוגרים אותם

אופיר כץ: אנחנו ממש לא סוגרים את בתי המשפט

אפרת רייטן: למה? אתם מונעים את הביקורת השיפוטית

אופיר כץ: מי שיקבע אם ראש הממשלה לא יכול לכהן מטעמים אחרים, לא מטעמי בריאות, זה אותם נבחרי ציבור, לא הפקידה

אפרת רייטן: אם יש שיקולים זרים ויש שיקולים פסולים - -     

אופיר כץ: יש שיקולים פסולים רק לנבחרי ציבור?       

משה טור פז: אתה לא נותן לציבור להחליט במשפט אם אדם הוא חייב או פסול, אתה לא נותן לציבור להחליט אם הוא גנב או לא

אייל לב ארי: המנגנון של הנבצרות שיש התייחסות אליו היום בפסיקה הוא לא מנגנון בלתי הפיך

אייל לב ארי:  בהחלט הכנסת יכולה לקבוע את המנגנון שלה - היא יכולה לקבוע שזה יהיה בפרוצדורה x ולא בפרוצדורה y, היא יכולה לקבוע אם כן תהיה מעורבות של היועץ המשפטי לממשלה או לא,  אם כן תהיה חוות דעת רפואית או לא

אייל לב ארי:  בידי הכנסת לגבש  את ההסדר עצמו

אייל לב ארי:       פרופסור דרשוביץ הזכיר פה את תיקון ה-25

אייל לב ארי:  ההסדר פה קצת דומה לתיקון הזה, כשההבדל הוא ביחס לרוב שנדרש ולמועדי ההתכנסות של הקונגרס

אייל לב ארי:  צריך שם רוב של לפחות מחצית הרשות המבצעת, כולל גם את סגן הנשיא, ואז זה מובא לקונגרס

אייל לב ארי:  אם הקונגרס מחליט בעניין גם בסיטואציה שהנשיא מעורב, הרוב שנדרש שם הוא שני שליש

אייל לב ארי:  עניין הרוב כאן הוא גם כן עניין שפתוח לדיון, כשברור מאליו שמצב של הכרזה על נבצרות לא שקול לאי אמון

אופיר כץ: אפרת רייטן, בקשה

אפרת רייטן: אני שוב שואלת, את מי משרתת החקיקה הזאת, האם את הכנסת, האם את העם? דווקא הכנסת בתפקידה כרשות מכוננת אמורה לשרת תפיסות של נורמות חוקתיות כדי לייצר ולעגן אותן שנים רבות  קדימה, נורמות של חברה ומדינה

אפרת רייטן:  אני לא מצליחה להבין איך החוק הזה מיטיב עם הציבור ועם העם

אפרת רייטן:  כמו שגם אמרתי קודם לכן, למעלה מכל ספק שאתם ממש עורכי דין מצוינים שמשרתים את הממשלה אבל לא את הציבור וגם לא את הכנסת

אפרת רייטן:  החוק הזה, כמו החוק הקודם שדנו בו, נועד לבצר כוח שלטוני, להכשיר שר ולסייע לשליטה של הממשלה בלבד

אפרת רייטן:  שום דבר מהחוק הזה לא רלוונטי ולא מיטיב עם מעמד הכנסת והציבור

אפרת רייטן:  דווקא באמצעות החקיקה הזאת אתם דורסים את הזכויות, בין היתר את האמון הציבורי בכנסת, את הזכות שלו לשלטון נקי, למערכת ציבורית לא מושחתת

אפרת רייטן:  אתם תורמים במו ידיכם עכשיו לפגיעה בחוסן הלאומי של החברה ואפילו של הכלכלה כי ידוע שמדינות שהן מושחתות פוגעות בכלכלת המדינה

אפרת רייטן:  אתם פשוט מקבעים את הכפפת הפרלמנט לממשלה ובעצם מחלישים את הרשות המחוקקת עוד יותר משהיא חלשה כבר עכשיו

אפרת רייטן:  לפי הנוסח הזה אסור לבית המשפט להתערב, שזה דבר איום, ולפי הנוסח הזה גם מותר לראש הממשלה למנות את הבן שלו, למנות את אשתו, למנות את עורך הדין שלו, למנות את התורם שלו, כשאני מבינה שמחר או מחרתיים אתם מביאים גם את העניין של התרומות

אפרת רייטן:  מותר לו לעשות הכל, מותר לו למנות איזה שר שהוא רוצה

אפרת רייטן:  אני מזכירה שהשר אקוניס מונה שלא כדין לשר המשפטים בניגוד לכללים של הממשלה הפריטטית

אפרת רייטן:  אני מזכירה שהייתה עתירה על כך שראש הממשלה נתניהו החזיק כמה וכמה תפקידי שרים בניגוד לדין בישראל והוא התפטר מהתפקידים רק בגלל שהוגשה עתירה לבית המשפט

אפרת רייטן:  אני בטוחה שגם החוק הזה, כמו החוקים האחרים, פשוט נועד להכשיר עוד שחיתות ציבורית

אפרת רייטן:  אתם נותנים את המקום ואת ההכשר הבלתי נתפס לשיקולים זרים, לאינטרסים פסולים, אתם פוגעים אנושות באמון הציבור בכנסת, אתם לא נותנים שום מענה להלכות ולמבחנים שבמהלך השנים היה צריך לשים עליהם את הדגש כי הם מעידים על נורמות חברתיות ונורמות חוקתיות והשפעה על אמון הציבור

אפרת רייטן:  אתם לא מתייחסים לחומרת העבירות, אתם לא מסתכלים על עבירות מתמשכות

אפרת רייטן:       אני מודה לחבר הכנסת ארבל שהבהיר את דבריו מהדיון הקודם, כי כשצפיתי בדיון הקודם לא הבנתי איך הוא אמר בצורה כל כך קרה שאפשר למנות אסיר לשר

אפרת רייטן:  התפלאתי לשמוע את זה, אבל אז שאלתי את עצמי אם זה לא בגלל שבאמת כל מה שקורה עכשיו זו סיטואציה הזויה שבה אתם נותנים הכשר רק לחקיקה, לא להיגיון

אפרת רייטן:  דיברנו בחוק דרעי 1 על אם המחוקק התכוון למאסר בפועל או על תנאי כי אי אפשר לדעת לאן זה ייקח את זה בעוד 5,6,10,15  שנים, אי אפשר לדעת לאן אנחנו עוד ממשיכים להתגלגל ברגע שפותחים פתח לתפיסות כאלו

אפרת רייטן:  אני שמחה שהבהרת את הדברים, חבר הכנסת ארבל, אבל עדיין זה פותח פתח לדברים אחרים שצריך לשקול בכובד ראש

אופיר כץ: פרופסור אסף מידני, מומחה למשפט חוקתי, בקשה

פרופסור אסף מידני: אני חוקר את הממשק בין בית המשפט העליון לבין המערכת הפוליטית כבר למעלה מ-20 שנה ואני גם חוקר זכויות אדם

פרופסור אסף מידני:  אני רוצה לדבר על הצעת החוק

פרופסור אסף מידני:  הצעת החוק הזאת, חברות וחברים, היא נקודתית, ככה אני תופס אותה, כי היא מנסה להסדיר נושא של ביקורת שיפוטית על מינויים של שרים

פרופסור אסף מידני:  אין כאן הצעה להסדיר ביקורת שיפוטית על חוקי יסוד בכלל, שזו צריכה להיקבע, לטעמי, בחוק-יסוד: החקיקה

פרופסור אסף מידני:  השאלה בבסיס הצעת החוק הזאת נוגעת לשאלה רחבה יותר, והיא אם בית המשפט יכול לצקת תוכן של חקיקה שיפוטית במקום שהחוק לא הגדיר זאת במפורש - אני סבור שלא

פרופסור אסף מידני:  לא כך חשב בית המשפט בעניין דרעי- פנחסי

פרופסור אסף מידני:  בית המשפט אז קבע שבמקום בו מוגש כתב אישום בעבירות חמורות, על ראש הממשלה לפטר שר

פרופסור אסף מידני:  החוק לא קבע כך

פרופסור אסף מידני:  בג"ץ יצק תוכן בחקיקה שיפוטית ובכך, לטעמי, פגע בג"ץ במספר עקרונות

פרופסור אסף מידני:  קודם כל, במשילות

פרופסור אסף מידני:  משילות מוגדרת במדיניות ציבורית, בהבהרה מוסדית של חלוקת הסמכויות הפוליטיות והבהרה של תהליכי קבלת החלטות ציבוריות

פרופסור אסף מידני:  ברגע שהדברים לא מוגדרים הניהול הציבורי נפגע

פרופסור אסף מידני:  טיעון שני זה עיקרון ציפיות הדין

פרופסור אסף מידני:  על האזרח לדעת, ובמקרה הזה זה שרים או סגני שרים, מה הדין הברור העומד לפניו כמגבלה על התנהגותו על מנת שידע לכלכל את מעשיו

פרופסור אסף מידני:  הדבר השלישי, חזקת החפות

פרופסור אסף מידני:  הפגיעה בחירות הפרט היא פגיעה בזכויות אדם שצריכה להיות ברורה מראש

פרופסור אסף מידני:       תראו, חברים וחברות, במרץ 2001 הוחלף חוק יסוד: הממשלה

פרופסור אסף מידני:  החלפת חוק היסוד נעשתה בידי ממשלתו של אהוד ברק, כששר המשפטים היה אז ד"ר יוסי ביילין ובראש ועדת החוקה, חוק ומשפט שדנה בהחלפת חוק היסוד עמד פרופסור אמנון רובינשטיין

פרופסור אסף מידני:  המחוקק בחר שלא לאמץ את הלכת דרעי-פנחסי

פרופסור אסף מידני:  הוא היה יכול, אבל הוא בחר שלא

פרופסור אסף מידני:  בג"ץ אף הלך צעד אחד נוסף כשקבע כי גם צבר עבירות ייחשב לצורך העברת שר מכהונה - לא כך אומר החוק

פרופסור אסף מידני:  שוב, מוסרית אפשר לחשוב על זה, אבל החוק לא אומר את זה

פרופסור אסף מידני:  הצעת החוק הזאת מבקשת להבהיר דבר אחד בלבד - שההסדר בין טוהר המידות אל מול חזקת החפות שבסעיף 6 לחוק יסוד: הממשלה קבוע לעת הזאת ועל בית המשפט לכבד זאת

פרופסור אסף מידני:  השאלה אם דעתנו נוחה עם טוהר המידות שקבוע בסעיף 6

פרופסור אסף מידני:       השתתפות פוליטית דמוקרטית תחייב תהליך של פנייה לכנסת על ידי חברה אזרחית פעילה, על ידי חינוך לנורמות אזרחיות פעילות, לנורמות של זכויות אדם פעילות

פרופסור אסף מידני:  הערוץ של בג"ץ זה מה שנקרא ביי פס, זו פוליטיקה אלטרנטיבית

פרופסור אסף מידני:  בפוליטיקה אלטרנטיבית אנחנו טובים בישראל

פרופסור אסף מידני:  אני חושב, חברות וחברים, שסעיף 6 מסדיר את האיזון בין טוהר המידות לבין חזקת החפות, לטוב ולרע, כשעל בית המשפט לכבד את זה

פרופסור אסף מידני:  במצב שבו בית המשפט הוא שמרן לא היינו נדרשים להצעת החוק הזאת

פרופסור אסף מידני:  אנחנו רואים שהחל משנות ה-90 המאוחרות בית המשפט נוהג בצורה שמוגדרת כסוג של אקטיביזם - במקום שבו המחוקק החליט שלא למשול בית המשפט בוחר למשול

פרופסור אסף מידני:  אני חושב שבחברות משוסעות בית המשפט צריך להיות זה שמאזן, הוא לא צריך להנחית איזו שהיא החלטה שמקובלת על גוף מסוים, על קבוצה מסוימת ולרצות שהיא תתקבל בהבנה על ידי שאר הציבור, לכן אין מנוס מלהבהיר את זה, וההבהרה פה היא מינורית והיא לעת הזאת

משה ארבל: האם תוכל להתייחס לקושי הפרסונלי שבהצעת החוק, למועד שלה?      

פרופסור אסף מידני: בהגדרה של המשילות אני מתייחס להבהרה לגבי חלוקת סמכויות פוליטיות ולהבהרה של תהליכי קבלת החלטות

פרופסור אסף מידני:  אנחנו בוחרים שלא להגדיר, אנחנו בוחרים לעשות ביטויי סל, אנחנו בוחרים להשאיר כל מיני הגדרות שאולי לא נעים פוליטית להגדיר אותם אבל הם מייצרים מצב של ניהול ציבורי לא תקין

פרופסור אסף מידני:  מ-1993 אנחנו בהלוך ושוב הזה עם בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ

פרופסור אסף מידני:  אני לא חושב שבמקום הזה הפרסונליזציה היא ליבת העניין, כי זה היה צריך להיעשות כבר קודם

פרופסור אסף מידני:  הנושא של פרסונליזציה קיים אבל במשקל נמוך

מטי צרפתי הרכבי: אפשר לחוקק את החוק הזה בעוד שנה?     

משה טור פז: הפרסונליזציה איננה סיפור קטן כמו שאמר כאן הדובר לפני, היא האירוע

משה טור פז:  אני לא חושב שהיינו מגיעים לדיון הזה אילולא היה ברור לכולם שיושב פה במרכז אריה דרעי וכולנו מדברים עליו רק בלי לומר את השם שלו

נאור שירי: עוד מ-1993

משה טור פז: המציאות שאתה מנסים לייצר בחוק הקצר והנורא הזה, מעבר להכשרת שר ספציפי ולזה שההכשרה היא רטרואקטיבית, היא להכשיר פה מלך שיעשה מה שישר בעיניו

משה טור פז:  זה שלא תהיה ביקורת שיפוטית על מינוי שרים בישראל זה דבר נורא

משה טור פז:  הצורך שתהיה ביקורת שיפוטית, בין אם זה על מינוי אסיר שזה דבר שהוא לא אפשרי, בין אם - -     

משה ארבל: על תנאי הכשירות נשארת הביקורת השיפוטית

משה טור פז: בוא ניקח דוגמה של ראש ממשלה כלשהו, לאו דווקא ביבי, שמחליט למנות את הבן שלו להיות שר

משה טור פז:  העובדה שלדבר הזה אין מבחן סבירות - -     

משה ארבל: מבחן הסבירות מתבצע בכנסת

משה ארבל:  תפקידה של הכנסת לבצע את מבחן הסבירות

משה ארבל:  אתה חושב שכולם מטומטמים בכנסת, זאת הבעיה

משה טור פז: הכנסת נפלאה, כולנו חברים בה, אבל יש מצבים שבהם הכנסת עושה דברים שרשויות החוק חושבות שהם בניגוד לחוק

משה טור פז:  הניסיון למדר את בית המשפט מתהליך מינוי שרים מונע ביקורת כלשהי על הממשלה ולכן הוא פסול

אופיר כץ: פרופסור מנחם מאוטנר, בקשה

פרופסור מנחם מאוטנר: תמכתי גם בכך שבג"ץ לא ידון במינויים פוליטיים וגם חשבתי שהלכת דרעי-פנחסי ופסק הדין בעניין חיים רמון הם בעייתיים

פרופסור מנחם מאוטנר:  לא טוב לבית המשפט העליון להיכנס לפוליטיקה

פרופסור מנחם מאוטנר:  ההלכה של דרעי-פנחסי פוגעת קשות, כפי שהזכיר חברי פרופסור מידני, בחזקת החפות, שזה כמעט הדבר הכי עליון בעיני במשפט

פרופסור מנחם מאוטנר:        אני מסכים עם רוח התיקון הזה, אבל עדיין אני מפציר בכם לא לקדם את התיקון הזה בעת הזאת

פרופסור מנחם מאוטנר:  קודם כל, מי שחושב שהתיקון הזה כפי שהוא מנוסח כרגע יפתור את בעיית שיבתו של חבר הכנסת דרעי - זה לא יפתור

פרופסור מנחם מאוטנר:  הסעיף, כפי שהוא מוצע, סעיף 22א, לא יכול לפתור שום דבר שנוגע לחבר הכנסת דרעי

פרופסור מנחם מאוטנר:  את איזו בעיה הוא כן יפתור? את הבעיה של השר איתמר בן גביר שהוגשה עתירה נגד מינויו, כאשר אחת העילות שכנראה תוכל לשמש לפסילת המשך הכהונה של איתמר בן גביר כשר היא עילת הסבירות

פרופסור מנחם מאוטנר:  התיקון הזה מיד יכניס את הכנסת למשבר עם בית המשפט, משום שתוגש עתירה נגד התיקון הזה ובית המשפט העליון יפעיל את המבחנים שהוא מפעיל כאשר הוא נדרש לדון בשאלת החוקתיות של חוקי יסוד, הוא יפעיל את הדוקטרינה של שימוש לרעה בסמכות מכוננת ויגיד בין השאר שיש כאן חוק פרסונלי מובהק שלא יכול להיחשב חוקתי ולא יכול לעמוד

פרופסור מנחם מאוטנר:  יכול להיות שיגידו גם שזה לא מתיישב עם מארג החקיקה, אבל בזה אני לא בטוח

פרופסור מנחם מאוטנר:  אני בטוח בצורה חזקה שיש כאן חקיקה פרסונלית, כשלפי המבחנים של בית המשפט העליון אי אפשר לחוקק חוקי יסוד פרסונליים

פרופסור מנחם מאוטנר:  חוקי יסוד צריכים להיות כלליים, רחבים ועקרוניים

פרופסור מנחם מאוטנר:  אני משער שכאשר החוק הזה יובא לדיונו של בג"ץ אז הוא ייפסל, בג"ץ יצטרך לפסול אותו כחוק יסוד שאי אפשר לקבל אותו, מה שיפגע גם בבג"ץ וגם יעשה משבר חוקתי אל מול הכנסת

פרופסור מנחם מאוטנר:       אני מציע לכם לא להמשיך לקדם את החקיקה, אני מציע לכם להשהות את זה, לחכות כמה חודשים

פרופסור מנחם מאוטנר:  בפסק הדין של נשות אמנה אחד השיקולים שהשופטת ארבל אמרה זה שיש את עניין של הזמן בין ההרשעה לבין המינוי מחדש של שר

פרופסור מנחם מאוטנר:  אריה דרעי כבר כמה חודשים, למיטב הבנתי, לא משמש כשר

פרופסור מנחם מאוטנר:  אם הוא ימשוך את זה עוד כמה שבועות, עוד כמה חודשים, אפשר יהיה לבוא ולנסות למנות שוב לתפקיד שר  הפנים ושר הבריאות את אריה דרעי

פרופסור מנחם מאוטנר:  השיקול של השופט אשר גרוניס שעולה מפסק דין של נשות אמנה  הוא שהכנסת תאשר ברגע מסוים, אם זה בעוד כמה שבועות או בעוד כמה חודשים, את מינויו של השר לשני המשרדים האלה

פרופסור מנחם מאוטנר:  לפחות מבחינת פסק הדין של השופט גרוניס בנשות אמנה, אישור הכנסת הוא בעל משקל

פרופסור מנחם מאוטנר:  אם הכנסת תגיד: שקלנו את הסיטואציה ואנחנו רוצים עכשיו לאשר שוב את מינויו של השר אריה דרעי לתפקיד שר בשני המשרדים האלה, יהיה לזה משקל לפי פסק הדין של השופט גרוניס

פרופסור מנחם מאוטנר:  בעוד כמה שבועות יקרו דברים - יכול להיות שתהיינה בחירות, יכול להיות שיפתרו את הבעיה של ראש הממשלה נתניהו כפי שהצעתי לפני שבועיים במאמר ב"הארץ" וכחלק מהפתרון הזה נעשה ניקוי שולחן גדול שיתחיל בראש הממשלה

פרופסור מנחם מאוטנר:  אם זה יקרה, נוכל לסדר גם את העניין של אריה דרעי

פרופסור מנחם מאוטנר:      כדאי שהוועדה הנכבדה הזאת תעסוק בשאלת הכשירות שמופיעה היום, כי פה צריך לעשות חשיבה מחדש

פרופסור מנחם מאוטנר:  אני מציע לכם לא להכניס את הכנסת עם החקיקה הזאת למשבר חוקתי נוסף מול בית המשפט, כי זה יפגע בבית המשפט, זה יפגע בכנסת, ותהיה מהומת אלוהים

פרופסור מנחם מאוטנר:  אני מציע ללכת בחשיבה היהודית המסורתית, וזה לחכות

פרופסור מנחם מאוטנר:  אני לא רוצה להגיד לחכות עד שהפריץ ימות או עד שהכלב ימות כי אני לא רוצה חלילה וחס שמישהו ימות, אבל לפעמים טוב לחכות

אופיר כץ: חבר הכנסת נאור שירי, בקשה

נאור שירי: 	"התרגשתי" לראות הסכמה מקיר לקיר, הסכמה של המון חברי כנסת בנוגע להצעת החוק

נאור שירי:  כמה חברי כנסת חתומים על ההצעה?     

אופיר כץ: 37

נאור שירי: האמת שזה נושא מאוד קרדינאלי בקואליציה כי זה בערך כל חברי הכנסת

נאור שירי:  הייתי בטוח שזה יהיה איזה חוק שמדבר על יוקר המחייה, משהו ברומו של עולם, אבל בסוף מדברים על ההצעה הזאת, הצעת חוק יסוד: הממשלה

משה ארבל: דמוקרטיה זה הדבר הכי חשוב שיש, להיאבק על דמוקרטיה

נאור שירי: איפה חוק-יסוד: השוויון שאתה מציע? לא קיים?     

משה ארבל: זה נגזרת של כבוד אדם וחירותו

נאור שירי: אתה מסכים עם הנגזרת הזאת?     

משה ארבל: בוודאי

משה ארבל:  אני בעד שוויון, חד משמעית

משה ארבל:  הבעיה המרכזית היא שהשתמשו בערך השוויון כנגד השוויון

משה ארבל:  כאשר אסרו על קיום מופע בעפולה בהפרדה פגעו בשוויון

נאור שירי: איפה אתה עם השוויון בנוגע להכנסת בנות חרדיות מזרחיות בסמינרים?       

משה ארבל: אני מזמין אותך לראות את הפעולות שביצע חבר הכנסת - -      

נאור שירי: אני מזמין אותך לראות את הצעת החוק שהגשת בנושא ולמה היא לא מקודמת בפטור מחובת הנחה בהסכמה של 37 חברי קואליציה

נאור שירי:  אני מבטיח לך שאם תגיש את חוק-יסוד: השוויון אתה תראה איזו הסכמה מקיר לקיר תהיה פה, אתה תראה שתוך ארבע שעות מעבירים את החוק הזה, אבל תן לי לנחש, לא תגיש את זה

נאור שירי:  אני מציע לכתוב את הצעת חוק-יסוד: אריה דרעי יהיה שר בממשלה

נאור שירי:  אני לא מבין למה אנחנו כאילו מדברים על חוק-יסוד: הממשלה כשאנחנו בעצם לא מדברים על חוק-יסוד: הממשלה

משה ארבל: פרופסור מאוטנר אמר לך שזה גם מתייחס לבן גביר

נאור שירי: אני שמח שדווקא אתה העלית את זה, כי לאופיר, יו"ר הקואליציה, יש התמחות נוספת בכנסת, הוא יו"ר של ועדות מיוחדות

נאור שירי:  המפגש הראשון שלי בכנסת היה עם אופיר בחוק הוועדה המיוחדת שהקימו לחוק שדן במורשע בטרור ולחוק שדן במינויו של איתמר בן גביר לשר

נאור שירי:  מה זאת הוועדה המיוחדת עכשיו?     

אופיר כץ: 	תיקון חוק-יסוד: הממשלה

נאור שירי: עוד ועדה מיוחדת לתיקונים, ועדה מדרג 2 לוועדת החוקה

נאור שירי:  אני אשמח שגם בג"ץ יפסוק בזה, כי אז יהיה לי עוד זמן עם יו"ר הקואליציה אופיר כץ

נאור שירי:  אני באמת תוהה למה ליבת הדמוקרטיה אצלכם היא לא שוויון בפני החוק

נאור שירי:  צדק, זכויות אדם, חופש ביטוי – למה זה נעלם? למה אין חוק יסוד שעוסק בערכים ובליבת הדמוקרטיה? אני מקבל את הכרעת הרוב, ואתה יודע מה, אני גם יכול לקבל שאתה לא רוצה שבתי משפט יתקנו או יחליטו על הממשלה, אבל למה חוק-יסוד: הדמוקרטיה לא נכנס בחוק הזה? כי זאת הצעת חוק שתפורה לאריה דרעי

נאור שירי:  מה הבעיה להודות בזה, אני לא מצליח להבין

אופיר כץ: ד"ר שוקי שגב, בקשה

ד"ר שוקי שגב: 	הכל מתחיל מהעניין של מה התפקיד של בית המשפט העליון

ד"ר שוקי שגב:  אני חושב שלבית המשפט העליון יש בסופו של דבר הון מוגבל, כשהשאלה היא על מה אתה מבזבז את ההון זה

ד"ר שוקי שגב:  אני חושב שבית המשפט העליון שלא בטובתו, וכנראה גם מתוך איזו שהיא אידיאולוגיה שיפוטית שהוא פשוט מקובע עליה ולא מוכן לקחת ולשלם את המחיר מלסגת ממנה, במקום להתעסק ולהתמקד בהגנה על זכויות הפרט והאזרח שזה הדבר שעליו הוא צריך לבזבז את ההון הציבורי שלו, מתעסק בעניין הזה של מינויים פוליטיים, לא עוזב את זה ולא נסוג מזה

ד"ר שוקי שגב:       הוויכוח פה מתנהל בכמה רמות, גם ברמה תיאורטית-נורמטיבית וגם ברמה פרקטית

ד"ר שוקי שגב:  אי אפשר להתווכח על התוצאות של המעורבות של בית המשפט העליון בנושא של מינויים פוליטיים, של שרים

ד"ר שוקי שגב:  אני חושב שברמה הפרקטית אנחנו רואים שההשפעה של זה היא לא גדולה, אפילו זניחה, כי אנחנו רואים שזה פשוט לא עובד

ד"ר שוקי שגב:  הבעיה ברמה הנורמטיבית היא שבסופו של דבר בית המשפט נכנס לתוך סבך פוליטי שהוא לא יודע איך לצאת מזה

ד"ר שוקי שגב:  לבית המשפט העליון האמריקאי, וגם זה בשנה האחרונה מאוד נשחק, היו איזה שהם מצפנים או מסגרות שהגבילו את הפעילות שלו בתוך התחום הפוליטי – זכות עמידה, שפיטות, מגבלות של סמכות וסבירות

ד"ר שוקי שגב:  כשבית המשפט העליון הישראלי נכנס לתוך האזור הזה של המינויים הפוליטיים אין לו שום תבניות חשיבה שירחיקו אותו מהעניין הפוליטי, כשאי אפשר לנתק את מה שאנחנו רואים היום מהמעורבות שלו בתוך הפוליטיקה

ד"ר שוקי שגב:  אני חושב שקשה מאוד לבוא ולהגיד שהמצב היום הוא מצב בריא

ד"ר שוקי שגב:  מבחינה מוסרית אתה יכול להזדהות, להבין והכל, אבל בסופו של דבר יש כאן את העניין של הזכות לבחור ולהיבחר, את העניין של הזכות להשתתפות שווה בהליכים פוליטיים

ד"ר שוקי שגב:       שמעתי את פרופסור מאוטנר אומר שיש סיכויים גבוהים שבית המשפט יפסול את החוק הזה, הבעיה היא שאנחנו לא יודעים מה ילד יום ומה יקרה בבית המשפט העליון

ד"ר שוקי שגב:  יכול להיות שהוא יפסול וגם יכול להיות שהוא יתפלג בתוכו כי השופטים השמרנים מעלים תהיות לגבי היכולת לפסול חוקי יסוד

ד"ר שוקי שגב:  יש כאן איזה שהוא תהליך שהוא לא רק העניין של דרעי

ד"ר שוקי שגב:  פרופסור מאוטנר דיבר על בן גביר, ויכול להיות שיהיו לנו עוד דברים

ד"ר שוקי שגב:  החוק הזה, כמו שגם פרופסור מידני אמר, זה חוק נקודתי

ד"ר שוקי שגב:  הנשיאה חיות אמרה שכל תיקון חוק יסוד צריך להיות עקרוני וכללי - אני חושב שזו טעות, שזה בדיוק מביא אותנו לעוד מהבעיות שדנו בהן עד היום

ד"ר שוקי שגב:  אני חושב שדווקא תיקונים נקודתיים יכולים להיות לפעמים פתרון נכון גם כשזה מגיע מהכנסת

ד"ר שוקי שגב:  הפתרונות הנקודתיים הרבה פעמים גם צריכים להגיע מבית המשפט

אופיר כץ: עד כמה אתה חושב שהעניין הפרסונלי בחוק הזה מגיע לקצה?     

אורנה ברביבאי: מעבר לקצה

ד"ר שוקי שגב: היו חוקים פרסונליים בעבר, היו בשנות ה-50 ובשנות ה-60

ד"ר שוקי שגב:  הזכירו כאן בדיונים קודמים את משפט אייכמן למשל

ד"ר שוקי שגב:  בשנים האחרונות אנחנו רואים את בית המשפט מאוד מגנה או רואה לא בצורה חיובית את העניין הפרסונלי

ד"ר שוקי שגב:  צריך לחשוב איך אנחנו חיים כאן ביחד, איך אנחנו מקיימים - -       

אורנה ברביבאי: עם הרבה פרסונליזציה

ד"ר שוקי שגב: לפעמים פתרון פרסונלי שמגיע מהמחוקק הוא דבר שיכול להיות חיובי

ד"ר שוקי שגב:  הייתי מצפה מהשופטים לא להסתכל על התיאוריה החוקתית הגרנדיוזית מאחורי איך להביא אותנו למשטר חוקתי מלא, אלא יותר לבוא וליצור טלאים-טלאים של משפט חוקתי - אני חושב שזה מה שחסר לנו

ד"ר שוקי שגב:  השאלה היא באזורים אחרים לגבי בית המשפט העליון, לא באזור הפרסונלי

אופיר כץ: גיל לימון, בקשה

גיל לימון: 	פעם אחרי פעם יש אמירות, גם שלך היושב ראש וגם של חברי כנסת, שמנסות לצבוע את היועצת המשפטית לממשלה בצבעים פוליטיים

גיל לימון:  העובדה שאומרים משהו הרבה פעמים עדיין לא הופך את זה לאמת

גיל לימון:  אני חושב שהיועצת המשפטית לממשלה היא עצמאית וכל ההחלטות מתקבלות משיקולים עניינים, מקצועיים

גיל לימון:  יש אמות מידה בפסיקה שאנחנו מיישמים

גיל לימון:  השאלה בתיקים של הסתה היא לא אם זה מימין או משמאל, אלא האיזון בין חופש הביטוי לבין האיום באלימות או האיום בטרור

גיל לימון:  יש תבחינים שהוצעו בפסיקה שלפיהם אנחנו פועלים בכל המקרים האלה

אופיר כץ: איך אתה מסביר מבחינת המציאות שרק מימין חוקרים? תראה כמה הסתות היו פה מהשמאל, על ימין ועל שמאל, ושום דבר לא קורה

גיל לימון: כשדיברתי ביום חמישי אמרתי לך שיש דוגמאות לחקירות גם מהצד וגם מהצד הזה

גיל לימון:  גם עכשיו ראיתי איזו שהיא הודעה של חקירה לאלימות ביחס לאיזה שהוא פוסט שפורסם בפייסבוק

גיל לימון:  הטענה שזה רק מצד אחד היא טענה פשוט שגויה

גיל לימון:  בתקופת הבחירות של הממשלה הקודמת - זה היה בספטמבר - רצו לשנות את הכללים לגבי העברת כספים לישיבות של אברכים כדי שאברכים שלומדים חצי מהשעות, 20 שעות במקום 40, יקבלו את אותה מלגה

גיל לימון:  הרעיון היה לעודד אברכים לצאת לעבודה

גיל לימון:  העמדה שלנו הייתה שבגלל שיש פה שינוי מדיניות אי אפשר לעשות את זה בתקופת בחירות, אבל אז, באיזה ווטסאפ - -       
     

משה ארבל: נמשיך ביום חמישי כי אנחנו חייבים לנעול את הישיבה עכשיו