ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 11, 2023-02-08 00:00

יעקב אשר: בוקר טוב לכולם

יעקב אשר:  אנחנו דנים היום על הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב-2022, וזאת לאחר החלת דין רציפות מהקדנציה הקודמת

יעקב אשר:  הנושא הזה הוא חלק מכמה וכמה נושאים שאנחנו נדרשים להסדיר כדי להגיע בסופו של דבר למימוש הנושא שחשוב לכולם – האפשרות להיכנס לארה"ב ללא ויזה

יעקב אשר:  יש היום כל כך הרבה בעיות לצאת מהארץ, עד שיש דרכון אתה מחכה חצי שנה, וגם שם קשה מאוד העניין

יעקב אשר:  ולכן אני מביא את זה היום לדיון

יעקב אשר:  נעבור על הדברים ויכול להיות שנצביע היום

יעקב אשר:  מבחינתי, אני רואה כחובה להוציא את זה לפועל כמה שיותר מהר, שלא אנחנו נהיה המעכבים לעניין הזה, כי בסופו של דבר, זה שירות שניתן לכל תושבי המדינה והוא דבר חשוב

יעקב אשר:      אנחנו נעבור על הדברים ונראה אותם, למרות שזה בדין רציפות, אבל חוכמת השולחן תמיד יכולה למצוא דברים או לחשוב על דברים נוספים, ונתקדם עם זה קדימה כפי שצריך

יעקב אשר:  אתה רוצה להגיד כמה מילים, אדוני היועץ המשפטי? תן לנו את הסטטוס

תומר רוזנר: ההצעה נידונה בוועדה בכנסת הקודמת, וגם הוצבעה בוועדה לקריאה שנייה ושלישית, ואפילו הונחה על שולחן הכנסת לקריאה שנייה ושלישית, לאחר מספר דיונים שנערכו בוועדה

תומר רוזנר:  הנוסח שעבר בכנסת הקודמת והונח על שולחן המליאה לקריאה שנייה ושלישית מונח בפניכם לצד הנוסח שעבר את דין הרציפות

תומר רוזנר:  הצעתנו היא שהוועדה תתמקד בנוסח כפי שעבר בכנסת הקודמת, ולא לחזור אחורה לנוסח המקורי

תומר רוזנר:  כמובן שאפשר לדון מחדש בכל דבר שמופיע בנוסח הזה, אבל כיוון שהדברים כבר נשקלו ואפילו הוצבעו, המלצתנו היא ללכת לפי הנוסח - - -     

יעקב אשר: השאלה היא בהחלת דין רצופה שהממשלה אישרה

תומר רוזנר: אין לה ברירה, דין רציפות זה החוק

יעקב אשר: כן, אבל עכשיו אני שואל את משרדי הממשלה שנמצאים כאן, שמייצגים את הממשלה כולה, אם המשך החקיקה מבחינתכם הוא בסדר אם אנחנו ממשיכים אותו על התיקונים שהייתם חלק מהם

יעקב אשר:  אני רוצה לדעת פורמלית, כי בדין החלת הרציפות חזרנו אחורה

דרור גרנית: נכון, אדוני

דרור גרנית:  אני דרור גרנית, ממשרד המשפטים

דרור גרנית:  בוקר טוב

דרור גרנית:      משמעותה של בקשת הממשלה להחיל דין רציפות אומרת שפורמלית אנחנו חוזרים לנקודת העצירה שבה נעצר הדיון

יעקב אשר: לכן אני שואל את השאלה הזו

דרור גרנית: התיקונים שנעשו בכנסת הקודמת, לתפיסתנו, אפשר לחיות איתם

דרור גרנית:  הסכמנו להם בסיבוב הקודם

דרור גרנית:  היו בהם כל מיני שינויים ואדפטציות מהנוסח הכחול שהגשנו, אבל אנחנו חיים בשלום עם השינויים שהוצעו והתקבלו אז

דרור גרנית:  ומפאת הרצון להתקדם עם החקיקה הזאת, אנחנו לא מבקשים לפתוח אותם בעת הזאת

עירית ויסבלום: אני עירית ויסבלום, מרשות האוכלוסין

עירית ויסבלום:      קודם כל, אני מרגישה חובה להסביר שאומנם הנושאים האלה עולים בהקשר של הצורך לאשר את הדברים כדי להתקדם בתהליך הפטור מוויזה, אבל אנחנו מדברים על צורך שהוא חיוני למדינת ישראל ולעבודת ביקורת הגבולות

עירית ויסבלום:  מדברים על זה שנים רבות כבר

עירית ויסבלום:  מדינות אחרות עושות את זה

עירית ויסבלום:  הנושא של איסוף נתוני API מחויב על פי אמנת שיקגו

עירית ויסבלום:  יש החלטות של מועצת הביטחון של האו"ם שמחייבות מדינות לאסוף נתוני API כדי לטייב את עבודת ביקורת הגבולות, של שיקולי הכניסה, של הביטחון הלאומי, של לוחמה בפשיעה וכולי, וכמובן, שיקולי הגירה

עירית ויסבלום:      אנחנו התחלנו לקדם את זה כבר ביוני 2020, אז הופץ התזכיר, ואחר כך נכנס התהליך המואץ לקבלת פטור מוויזה לארה"ב והדברים משתלבים יחד

יעקב אשר: תני לי לנחש, אם לא היה הקטליזטור הזה אז כנראה שעוד הרבה שנים הייתה לכם כזאת

עירית ויסבלום: לפעמים קורה הפוך

עירית ויסבלום:  בגלל שרוצים לעשות משהו, ויש עניינים, אז דווקא נתקעים

יעקב אשר: ולכן, מה הפואנטה שאת רוצה להדגיש?     

עירית ויסבלום: זה דבר אחד

עירית ויסבלום:  והדבר השני שאנחנו כן מתקשים לחיות איתו ולא הייתה לנו ברירה - - -     

יעקב אשר: רגע, את מדברת כבר על הפרטים?     

עירית ויסבלום: כן

יעקב אשר: אז בואי נדבר אחרי ההקראה

יעקב אשר:  אנחנו לא מקריאים, מצביעים והולכים

יעקב אשר:  אם אני נראה כזה טכנוקרט, אז זה בסדר

עירית ויסבלום: אז אחרי שדרור אמר שאנחנו חיים בשלום, אני רק רוצה לומר שיש לנו הסתייגות מסוימת

יעקב אשר: בוודאי

יעקב אשר:  אנחנו נדון בחוק הזה, כאילו הוא הגיע פעם ראשונה

יעקב אשר:  כמובן, כולנו מבינים שזה כבר עבר את הוועדה

יעקב אשר:  אמרתי בהקדמה ואולי לא שמעתם – אם יתעורר משהו תוך כדי הדיון, אנחנו כמובן נדבר על זה

יעקב אשר:  ואני מבקש מכם, ודאי מכם, שאם יש נושאים שאתם רוצים לפתוח אז תעלו אותם

יעקב אשר:  אבל את יודעת, כשפותחים אז פותחים

יעקב אשר:      איך זה נקרא אצלכם? הצהרת פתיחה?     

יוראי להב-הרצנו: לא הצהרה

יוראי להב-הרצנו:  שאלה

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מבין את הנהלים

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מספיק נוכח בישיבה בשביל להבין אותם לעומק, לדאבוני

תומר רוזנר: מה זה הצהרת פתיחה?     

יעקב אשר: זה משהו חדש

יעקב אשר:  במקום הצעה לסדר יש הצהרות פתיחה

תומר רוזנר: באמת?     

יעקב אשר: כן

יוראי להב-הרצנו: אבל זה לא באמת קורה כי הדיון משתבש

יוראי להב-הרצנו:      אני רוצה לשאול לגבי החוק הזה, אם השינויים שהממשלה מבקשת להביא מול מה שאושר בקריאה הראשונה כבר משולב בנוסח

יעקב אשר: לא, לא

תומר רוזנר: אנחנו נעבור על הנוסח הזה, ואז הם יגידו מה ההערות שלהם

יעקב אשר: עוה"ד ויסבלום אמרה שיכול להיות שיש נקודה שהם רוצים לחדד או לטייב, ואת זה נעשה פה בשולחן

יוראי להב-הרצנו: על הכיפאק

גלעד קריב: הנוסח שמופיע בפניכם הוא, כמו שאתה רואה בכותרת, זה הנוסח שהונח

יוראי להב-הרצנו: זה מה שהבנתי

יוראי להב-הרצנו:  אבל אני מבין מהדיונים גם עם הייעוץ המשפטי וגם באופן כללי עם נציגי החברה האזרחית שיש כוונה לשנות חלק מהדברים

יוראי להב-הרצנו:  חלק מהדברים מקובלים והם שינויים מבורכים, ולגבי חלק מהם יש סימני שאלה

יעקב אשר: אנחנו לא נכנסים לנבואות

תומר רוזנר: בואו נציג את החוק

יעקב אשר: בדיוק

יעקב אשר:  אנחנו נמצאים כאן, ואם אדוני ילווה אותנו לאורך כל הדרך אז הוא ידע גם את הדברים הללו

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז

יוראי להב-הרצנו:  אני איתך יד ביד

תומר רוזנר: אני אציג את הדברים

תומר רוזנר:  על פי החוק הקיים, סעיף 8 לחוק הקיים מסמיך את קצין ביקורת הגבולות לבקש מכל מי שמביא נוסעים לישראל בכל דרך, ביבשה, בים או באוויר, וממי שמגיע לישראל או יוצא ממנה בעצמו, להציג בפניו את הנתונים שאנחנו מדברים עליהם ונקראים נתוני API

תומר רוזנר:  API זה Advanced Passenger Information

תומר רוזנר:  המידע הזה זה פרטי הדרכון שלו שכוללים את פרטי זהותו ואת פרטי הדרכון עצמו, והמידע הזה יכול להתבקש וחייב להימסר בנקודת הגבול

תומר רוזנר:  זאת אומרת, כשאדם מגיע להיכנס לישראל בנקודת הגבול פה, או כשהוא נוחת מטיסה או כשהוא ממריא מטיסה וכולי, המידע הזה נמסר בתחנת הגבול

תומר רוזנר:      המידע הזה גם נאסף על ידי רשות האוכלוסין, לפחות כיום, כך שבעצם יש מידע שגם האזרח המעוניין בכך יכול לקבל עליו תמצית מידע על כניסות ויציאות מישראל ואת פרטי המידע שדובר עליהם כאן

תומר רוזנר:      כפי שאמרה עוה"ד ויסבלום מרשות האוכלוסין, אמנת שיקגו שהיא אמנה שמסדירה את נושא התעופה, תוקנה לפני מספר שנים וקבעה שהסטנדרט הנכון בהקשר הזה הוא שהנתונים האלה יימסרו עוד בשלב הבידוק לטיסה, מה שידוע בשם צ'ק אין

תומר רוזנר:  ברגע שאדם עושה בידוק, צ'ק אין, בין אם הוא עושה את זה באמצעות האינטרנט ובין אם הוא עושה את זה בשדה התעופה, המידע הזה, שכולל את הפרטים שלו ואת פרטי הטיסה שהוא מתעתד לצאת או להיכנס איתה, נמסר לקצין ביקורת הגבולות

תומר רוזנר:  המשמעות המעשית של השינוי בחוק המוצע היא לחייב את מי שמוביל נוסעים לישראל וממנה, למסור את המידע הזה באותו שלב מוקדם שעליו דיברתי, שלב הבידוק, וזה שלב שמקדים את השלב שבו הנתונים האלה נמסרים היום

תומר רוזנר:      בפועל, המשמעות של הדבר הזה מאפשרת לרשויות ההגירה או לרשויות אחרות של המדינה לדעת מראש מי עתיד להגיע בטיסה שמגיעה מיעד כלשהו בעולם ולפעול בהתאם

תומר רוזנר:  אם המדינה יודעת שאותו אדם מנוע מלהיכנס לישראל, היא יכולה להודיע לחברת התעופה כבר בהיותו בשדה התעופה בארץ המוצא ולבקש לא להעלות אותו לטיסה מכיוון שהוא מנוע כניסה לישראל

תומר רוזנר:  זה השוני המעשי המשמעותי העיקרי

תומר רוזנר:  יש שינויים נוספים ויש לזה משמעויות נוספות, תיכף נדבר עליהם, אבל זו המשמעות העיקרית

תומר רוזנר:  זאת אומרת, במקום לחכות שאותו מנוע כניסה יגיע לשדה התעופה בן-גוריון ושם ימנעו את כניסתו לישראל, אפשר יהיה למנוע את כניסתו לישראל כבר בהיותו בשדה התעופה או לפני עלייתו לטיסה ארצה

יעקב אשר: ואותו דבר הפוך

תומר רוזנר: ואותו דבר הפוך, אבל הפוך זה פחות משנה כי הוא ממילא נמצא פה

תומר רוזנר:  בזה אין הרבה משמעות מעשית, יש לזה משמעות הרבה יותר קטנה

יעקב אשר: לאותו בן אדם שרוצה להגיע לשם זו המשמעות

תומר רוזנר: נכון, אבל את זה היא עושה גם היום

תומר רוזנר:  זאת אומרת, אם אתה מגיע עכשיו לקצין ביקורת גבולות והוא רואה שיש נגדך צו עיכוב יציאה מהארץ, אז הוא לא ייתן לך לצאת

תומר רוזנר:  אז פה השינוי הוא קצת פחות משמעותי

תומר רוזנר:  כמובן, זה נותן לו איזשהו פרק זמן נוסף, אם מודיעים לו ארבע שעות לפני הטיסה שלא ייתנו לו  לעלות לו למטוס, אז אולי הוא יוכל לעשות משהו בעניין

תומר רוזנר:  בקיצור, זה מאריך מעט את הזמן שיש לו להתמודד עם מניעת היציאה

תומר רוזנר:  לגבי מניעת כניסה, זה משמעותי הרבה יותר כי מונעים ממנו לעלות לטיסה עוד בהיותו בארץ המוצא, ולא כשהוא מגיע לארץ

תומר רוזנר:      משמעות נוספת שעליה אני אעמוד בהרחבה, כי בעיקר עליה נעשה השינוי, ותיכף אני אדבר על שינויים שעשינו בוועדה בכנסת הקודמת – המשמעות הנוספת היא כמובן אגירת המידע והשימוש בו

תומר רוזנר:  עד היום רשות האוכלוסין אספה את המידע על כניסות ויציאות של כל מי שנכנס ויצא משערי המדינה, והמידע כלל את המועד שבו אדם נכנס או המועד שבו אדם יצא

תומר רוזנר:  עכשיו, כשהמידע הזה יימסר מראש על ידי חברות התעופה, תהיה תוספת למידע שנאסף, והמידע הנוסף יכלול את פרטי הטיסה של אותו אדם ואת מדינת היעד, מה שהיום רשות האוכלוסין לא אמורה לדעת

תומר רוזנר:  זאת אומרת, אם אתה טס לחו"ל, רשות האוכלוסין לא אמורה לדעת לאן אתה טס וגם לא אספה את המידע הזה

יעקב אשר: היא יכולה לאסוף

יעקב אשר:  פרטנית, אם היא הייתה רוצה לבדוק לאחר מעשה, להתחקות אחר עקבותיו של אותו אחד שכרגע מטפלים בלבדוק מה הוא ומי הוא, אז לכאורה כן יכלו לקבל את המידע בדיעבד

תומר רוזנר: אולי כן, אבל היו צריכים לפנות - - -     

יעקב אשר: כן, אז אני אומר, באופן פרטני

תומר רוזנר: יתכן שכן

תומר רוזנר:  ולכן נוצר מצב שבו אנחנו צריכים להסדיר גם את נושא הטיפול במידע החדש הזה ואיך משתמשים בו, וכפי שכולנו מבינים, זה מידע רגיש מאוד וצריך לטפל בו

תומר רוזנר:      בעצם, הוועדה עשתה בהצעה שני שינויים מרכזיים

תומר רוזנר:  השינוי האחד הוא להבטיח שכל מי שיש לו מעמד בישראל, והוא לא זר, זאת אומרת, אזרח או תושב או מי שקיבל אשרה להגיע לישראל, לא יעכבו אותו מלהגיע לארץ

תומר רוזנר:  ושוב, אם יש מניעה שהוא ייכנס למדינה, אפשר כמובן להמשיך לעכב אותו בנתב"ג כפי שעושים היום, או בתחנת גבול אחרת שבה הוא מבקש להיכנס לארץ, אבל לא יוכלו לעשות את זה כשהוא נמצא במדינת המוצא שלו

תומר רוזנר:  ולכן הבהרנו בהצעה שהאפשרות הזו לא תהיה קיימת לגבי מי שעונה על אחד הקריטריונים שמפורטים בגוף ההצעה

תומר רוזנר:      הדבר השני שטיפלנו בו הוא הטיפול במידע הזה, שיאספו אותו מעכשיו – בעצם עשינו הסדר שמאפשר לשמור את המידע הזה לתקופה של 45 יום ולאחר מכן יש חובה למחוק אותו, ולכלל הזה יש חריג שאם הרשויות שמפורטות בתוספת שנוסיף לחוק, והן בעיקר רשויות הביטחון, משרד הבריאות והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יוכלו לקבל את המידע הזה, וגם הם יצטרכו למחוק אותו אחרי 45 יום, למעט חריג, שבו אם המידע הזה נדרש לגבי חקירה מסוימת שמתנהלת לגבי אדם מסוים, יוכלו כמובן לא למחוק את המידע לאחר 45 יום כי הוא נדרש ספציפית לאותה חקירה או לתפקיד אחר שהרשות מוסמכת לקבל ולטפל באותו מידע

תומר רוזנר:  ואז המידע הזה נשמר לפי כללי השמירה של אותו גוף כמו לגבי כלל המידע שברשותו

גלעד קריב: תומר, עוד חידוד אחד

גלעד קריב:  הגבלת הזמן לשמירת המידע, כמו שתומר אמר, חלה רק לגבי מידע על אזרחים ותושבים ישראלים, ולא לגבי זרים שמגיעים לארץ

יעקב אשר: ברור

יעקב אשר:  שם אין הגבלה

תומר רוזנר: שם אין הגבלה

תומר רוזנר:  תודה

תומר רוזנר:  אני מציע שנעבור להקראה ואז נשמע את ההערות, אם יש

יעקב אשר: עוה"ד ויסבלום, את רוצה להציג משהו לפני ההקראה או שאת מסתפקת במה שהציג היועץ המשפטי?     

עירית ויסבלום: אני יכולה לומר, וזה מתקשר לנקודות האחרונות שתומר ציין, שיש לנו בעיה, לנו ולהבנתי גם לרוב הגופים ששותפים לעניין הזה, למחוק את המידע לאחר תקופה של 45 ימים, שהיא תקופה קצרה יחסית

עירית ויסבלום:  הנושא של הגבלת שמירת המידע לא באה מאיתנו, אלא מהוועדה, ואנחנו ביקשנו שאפשר יהיה לשמור את זה לפחות לחצי שנה כי יש מקרים שבהם ההבנה של הצורך לבדוק מה קרה באירוע מסוים בגבול, מאיפה הגיע בן אדם או לאן הוא יצא, לוקחת יותר זמן מאשר 45 ימים

תומר רוזנר: נכון

עירית ויסבלום: ואז אם רק אחרי חודשיים אתה מבין שיש בעיה עם מישהו - - -     

יעקב אשר: כשהוא בגבול? כי אנחנו מדברים פה על כשהוא לא בגבול

עירית ויסבלום: אתה מגלה בדיעבד, למשל, שסרבן גט יצא מהארץ למרות שיש נגדו צו עיכוב יציאה, ושואלים אותנו, איך הוא יצא, לאן הוא יצא

עירית ויסבלום:  אנחנו לא יודעים לאן הוא יצא אם הבעיות מתגלות ומתעוררות רק אחרי 45 ימים

עירית ויסבלום:  כלומר, החקירה לא יכולה להיפתח לפני 45 ימים הרבה פעמים, כי עוד לא יודעים שיש בעיה

גלעד קריב: אבל אין גבול לדבר הזה

גלעד קריב:  זה יכול להיות גם אחרי 10 שנים

עירית ויסבלום: נכון, אבל 45 ימים זה זמן קצר מאוד

עירית ויסבלום:  הרבה פעמים אנחנו נתקלים בשאלות, לאן הבן-אדם הלך, ושואלים אותנו מבחוץ, איך הוא יצא? יש צו עיכוב יציאה? 45 ימים זה זמן קצר מאוד ובטווח הזה קשה מאוד לומר שכל הבעיות מתגלות בטווח הזה

יעקב אשר: אוקיי

יעקב אשר:  אנחנו נראה את זה תוך כדי הקראה, ואנחנו נדבר גם על העניין הזה

יעקב אשר:  המספר הוא לא מקודש, לא לכאן ולא לכאן, כי גם חצי שנה זה דבר שהוא - - -     

עירית ויסבלום: אנחנו גם אומרים שזה לא מידע כל כך רגיש, זה בסך הכול המידע מאיפה הבן-אדם מגיע או לאן הוא יוצא, באיזו טיסה

יעקב אשר: לפעמים זה עלול להיות רגיש

עירית ויסבלום: זה לא מידע פרטי ורגיש כמו החוק התאום שעוד יעלה לדיון, ושם המדינה רוצה לשמור לחצי שנה כי אלה דברים שחיוני לשמור אותם ולהיות מסוגלים להשתמש במידע

עירית ויסבלום:  פה זה לא מידע כל כך רגיש

עירית ויסבלום:  זה בסך הכול מידע מצומצם, מאיפה בן אדם מגיע, לאן הוא יוצא ובאיזו טיסה

יעקב אשר: ועדיין זה יכול במקרים מסוימים להיות רגיש, בהחלט יכול להיות

יעקב אשר:  גלעד, בבקשה

גלעד קריב: כמו שאמרתי, אני מקריא מתוך הנוסח שאושר בוועדה לקריאה שנייה ושלישית, והונח על שולחן הכנסת בכנסת הקודמת

יעקב אשר: אם יש הערות, אז לפי הסעיפים מי שרוצה להעיר – שיצביע

גלעד קריב: "חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 34), התשפ"ב–2023         

יעקב אשר: רגע, את הכללים והתקנות של החוק הזה שר הפנים צריך לקבוע לאחר מכן?     

תומר רוזנר: כן

יעקב אשר: והתקנות הללו צריכות להיות מאושרות בוועדה?     

תומר רוזנר: לא

יעקב אשר: מה הן גבולות הגזרה בעצם?     

תומר רוזנר: זה טכני

יעקב אשר: זה רק טכני? זה בדיוק מה שאני שואל

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  לפי מה שאנחנו מבינים, אלה פרטים טכניים

תומר רוזנר:  זאת אומרת, איך עושים את זה

עירית ויסבלום: איך עושים את זה אלה פרטים מאוד טכניים, תפעוליים לחלוטין

יעקב אשר: זאת אומרת, בטפסים או מקוון?     

עירית ויסבלום: ופירוט של רשימת הפרטים, מתי להעביר, איך להעביר

עירית ויסבלום:  אלה דברים טכניים לחלוטין

עירית ויסבלום:  אלה לא דברים מהותיים

גלעד קריב: הדברים עצמם קבועים בחוק

עירית ויסבלום: נכון

עירית ויסבלום:  אבל אנחנו יכולים להחליט שאנחנו לא רוצים - - -     

יעקב אשר: אני רק רוצה להבין את הגמישות שכאן, למה היא נועדה ואם זה טכני לחלוטין

תומר רוזנר: הכוונה היא, למשל, באיזה פרוטוקול תקשורת צריך להעביר, כי זה יעבור בתקשורת מקוונת

יעקב אשר: הבנתי

יעקב אשר:  זאת אומרת, אין פה עניינים של שיקול דעת?     

תומר רוזנר: לא, יכול בהחלט

תומר רוזנר:  אני אתן דוגמה ממה שעלה הפעם הקודמת – למשל, אמרו שבשלב הזה רוצים להפעיל את זה רק לגבי טיסות ולא לגבי מי שבא בדרך היבשה, באוטובוס או באונייה, למשל

עירית ויסבלום: אבל העניין הוא הסדרה טכנית של הפרוצדורה, איך ומתי, איזה פרטים, כשמסגרת הפרטים כמובן קבועה בחוק וזה רק הפרטים שמופיעים בדרכון, נתוני הטיסה וכולי

עירית ויסבלום:  לא יהיה משהו מהותי וחדש בתקנות

יעקב אשר: יש דרישה לעשות את זה

יעקב אשר:  אמרת שהיום זה הסכמים בין-לאומיים וכולי

יעקב אשר:  השאלה היא אם מחר יגידו, רגע, אלה שבאים בטיסה – כן, ואלה שבאים - - -     

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  זה מה שהם אומרים בגלוי

יעקב אשר: מי אומר בגלוי?     

תומר רוזנר: משרד הפנים הודיע בוועדה - - -     

יעקב אשר: לכן אני שואל

יעקב אשר:  זה שמשרד הפנים הודיע את זה לנו, מילא

יעקב אשר:  השאלה היא אם מחר זה לא יהיה אבן נגף בהמשך התהליך, כי בעצם יש פה שיקול דעת

יעקב אשר:  אני שואל שאלה אחרת – שר הפנים יכול להחליט לא לעשות את זה? - - -     

גלעד קריב: על פניו, הוא יכול להחליט, לפי הנוסח כרגע, על איזה כלי הסעה זה לא יחול

גלעד קריב:  למשל, אם יש בעיה במערכת והמערכת עדיין לא מוכנה - - -     

יעקב אשר: הבנתי

יעקב אשר:  אז מטוסים לא ואוניות לא, גבול יבשה לא, קורקינט אולי

יעקב אשר:  ראיתי שיש הסתייגויות על קורקינט של מפלגה מאוד מכובדת פה

יעקב אשר:      זה בסדר? מבחינתנו, אין בעיה

יעקב אשר:  אני רק שואל אם בהסתכלות על ההסכמים הבין-לאומיים זה יהווה בעיה

דרור גרנית: אני אסביר

דרור גרנית:  צוינה פה אמנת שיקגו, אמנת שיקגו היא אמנה שמסדירה את עולם התעופה האזרחית, ומכוח האמנה הזאת מכוננים נספחים, וכל אחד מהנספחים מסדיר חלקים מסוימים מהפירוט של תעופה אזרחית

יעקב אשר: מה התשובה? כן או לא? זה יכול להוות בעיה או לא?     

דרור גרנית: אני לא חושב שזה אמור להוות בעיה

יעקב אשר: נקודה

יעקב אשר:  תודה רבה

סיגלית ברקאי: אפשר להתייחס? אני סיגלית ברקאי, ממשרד התחבורה

סיגלית ברקאי:      דיברתם על כלי שיט – אני יכולה להגיד שהכוונה הייתה, לפחות לפי איך שנעשה – שיהיו הסדרים מיוחדים, למשל, כלי שיט, בשביל להסדיר את ההעברה, בגלל שיש בעייתיות של כלי שיט ואיך הם יכולים למסור את המידע אם הם בים ולפעמים פרק הזמן עבר, אלה פרטים שצריך יהיה להסדיר אותם בתקנות, כי הוראה כללית כן קבועה

סיגלית ברקאי:  זה לא שפתאום עכשיו אנחנו אומרים, לא ימסרו מידע, אבל כן יהיה צריך להסדיר את איך יעשו את זה ואת הפרטים בתקנות

יעקב אשר: הגמישות פה נוצרה לצורך עניינים טכניים בלבד

תומר רוזנר: נכון מאוד

יעקב אשר: זו הצהרה לפרוטוקול

סיגלית ברקאי: כן

יעקב אשר: ההצהרה התקבלה

יעקב אשר:  הלאה

גלעד קריב: היינו בפסקה (3)

תומר רוזנר: כמו שאמרתי בפתח הדברים, פה הכוונה היא להחריג מהאפשרות של קצין ביקורת גבולות להודיע לבעל כלי הסעה שלא יטיס את האדם לישראל או ממנה

תומר רוזנר:  החריגים הם אזרח ישראלי, תושב שיש לו מעמד בארץ ויש לו אשרת חוזר או אשרה אחרת להיכנס לישראל, ומי שהוא עובד זר שיש לו אשרת עבודה בישראל

תומר רוזנר:  זה לא חל, כמובן, על תיירים

תומר רוזנר:  זאת אומרת, עם תייר שבא כן יוכלו לעשות את העיכוב הזה

יעקב אשר: מאיזה סיבות יוכלו לעשות עיכוב?     

תומר רוזנר: אם, למשל, יודעים שהוא פעיל טרור

יעקב אשר: לכן אני שואל, האם השיקולים הם שיקולי ביטחון?     

תומר רוזנר: בין היתר, כן

תומר רוזנר:  זה יכול להיות גם שיקולי הגירה

תומר רוזנר:  אם הם יודעים להוכיח, לעצמם לפחות, שאותו אדם מתכוון להשתקע בישראל, ומסיבה כזאת או אחרת יש להם את החשד הזה, אז הם יכולים להגיד לו, אתה אל תבוא

יעקב אשר: אבל זה חשד שאתה יכול להדביק על כל אחד

תומר רוזנר: וזה אכן נעשה

גלעד קריב: הסמכות למנוע מאותו אדם להיכנס לישראל היא סמכות שקיימת כבר היום

יעקב אשר: ברור

יעקב אשר:  אבל היום המשא-ומתן נעשה פה

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  זה ההבדל

יעקב אשר: אז זה קצת אחרת

יעקב אשר:  לפעמים, לאדם חסר נייר או מה, אז אומרים לו, לך תביא - - -     

תומר רוזנר: הנושא הזה הטריד אותנו גם בכנסת הקודמת

יעקב אשר: זה מטריד גם בכנסת הזאת

תומר רוזנר: התבקשה להגיע והגיעה ראשת בית הדין לעררים שהיא זו שאמונה לפקח על רשות האוכלוסין, ולטפל בעררים על איסור כניסה או יציאה

תומר רוזנר:  ניתנה התחייבות לוועדה שגם במקרים האלה שמעכבים אותם בחו"ל, תינתן אפשרות זמינה ופשוטה להגיש עררים, גם ממקום השהות בחו"ל

יעקב אשר: מה זה אומר בעברית? האם יש לוחות זמנים? תוך כמה זמן הערעור של הבן-אדם נידון? תוך כמה זמן תהיה תשובה?     

עירית ויסבלום: אלה דברים שנעשים כבר היום

יעקב אשר: הם קיימים גם היום, אני מבין

דרור גרנית: ברשותך, יותר מזה שהם קיימים היום

דרור גרנית:  בוא ננסה לפרוט את זה למקרה

דרור גרנית:  יש אדם שהוא אינו אזרח או תושב, הוא זר, והוא מבקש להיכנס לישראל

דרור גרנית:  רשות האוכלוסין אומרת לו, רגע, רגע, מטעם X או Y, אנחנו חושבים שאתה מנוע כניסה, אנחנו לא נותנים לך להיכנס

דרור גרנית:  על פי החוק החדש, בגלל שאנחנו נדע מראש שאתה מתעתד לבוא, אנחנו אומרים מראש לחברת התעופה, אל תעלה למטוס

דרור גרנית:      אותו אדם, גם אם הוא יהיה בארץ, הוא כנראה יגיש את זה באמצעות עורך דין, אז הוא יכול ליצור קשר עם העורך-דין שלו, והעו"ד שלו יכול להגיש את ההליכים לתקוף ולהביא לביקורת שיפוטית בפני בית הדין לעררים את ההחלטה לסרב את כניסתו של אותו פלוני

דרור גרנית:  העו"ד יכול לעשות את זה גם היום, גם כשאותו אדם בחו"ל והעו"ד פה בארץ

דרור גרנית:  זה דבר אחד

דרור גרנית:      הדבר השני שנאמר – בית הדין לעררים עובד על הפיכת ההליכים בו למקוונים יותר, וככל שהם יהיו יותר ויותר מקוונים באופן כזה שגם אם אדם אינו מיוצג הוא יוכל לבצע את התקיפה בביקורת שיפוטית

יעקב אשר: את זה הבנתי

יעקב אשר:  אבל לא הבנתי כמה זמן הוא עובד על זה, ותוך כמה זמן זה יגיע לתהליכים מקוונים

יעקב אשר:  אנחנו מכירים במשרדי הממשלה הרבה מאוד חוקים טובים שהיישום שלהם נדחו בגלל בעיות המחשוב למיניהם

יעקב אשר:      אני אגיד לך למה אני שואל את זה, אני לא שואל את זה סתם

יעקב אשר:  אחד הדברים שלפעמים מונעים מאנשים לעבוד בצורה מקוונת הוא כי כשאני מגיע לבנק, למשל, ואני מסביר את עצמי והכול, אז זה עובד

יעקב אשר:  פה אנחנו נותנים אפשרות שיכולה לקרות, עם אצבע קלה על ההדק

יעקב אשר:  זאת אומרת, אם יש חשש הכי קטן, לא ביטחוני, סתם, לא יודע, התמונה בדרכון לא באה טוב – אני מקצין, אדוני, ותקבל רשות דיבור, אין בעיה

יעקב אשר:  זה עלול לקרות עם יד קלה על ההדק, נגיד, לא יודע, לא נראה לי שאתה מגיע לפה, יש לי חשש

יעקב אשר:  ואז אתה שולח תשובה שלילית והבן-אדם תקוע שם

יעקב אשר:  עכשיו הוא צריך לנהל את כל התיק הזה משם לכאן, כמובן, באמצעות עורך דין וכולי

יעקב אשר:      כשאדם מגיע לארץ, במקרים של היום, שומע אותו הנציג במקום

יעקב אשר:  מישהו רוצה להסביר לי מה התהליך כיום? כשאדם מגיע היום ויש בעיה איתו, חשש או חשד לא ביטחוני

יעקב אשר:  ביטחוני או משהו כלכלי שהוא פלילי – יד חופשית על ההדק, נקרא לזה ככה

יגאל כהן: בוקר טוב, שמי יגאל דוכן, אני ראש מינהל ביקורת גבולות ברשות האוכלוסין וההגירה

יגאל כהן:      המערכת הזאת מונעת את כניסתם של מי שהם כבר ודאיים ככאלה שלא רוצים שיגיעו לארץ

יגאל כהן:  אם יש חשד, אנחנו לא עושים את הפעולה הזאת, אלא אנחנו ממשיכים את התהליך בביקורת הגבולות

יגאל כהן:  כל אלה שאנחנו מונעים את כניסתם או עלייתם למטוס הם כאלה שאנחנו יודעים בוודאות שאין להם מה לחפש אצלנו

יעקב אשר: השאלה היא אם זה בא לידי ביטוי בהצעת החוק, אדוני היועץ המשפטי

תומר רוזנר: לא

יעקב אשר: השאלה היא אם אפשר להדגיש את זה באיזושהי צורה

תומר רוזנר: אפשר

יעקב אשר: אני מאמין שזאת הנחיה שניתנת ותינתן, וזה מניח את דעתי

יעקב אשר:  אבל מחר יבוא מנהל אחר ויגיד, חבר'ה, to be on the safe side, כל אחד שיש לו ריח לא זה, תעצרו

יעקב אשר:  אני מפחד משימוש לרעה בדבר הזה, לכן אני שואל

יגאל כהן: קודם כל, אם יש ספק מסוים, חברות התעופה מונחות להתקשר אלינו כדי לברר

יגאל כהן:  לא פעם ולא פעמיים אנחנו משנים את ההחלטה ומאפשרים הגעה של הנוסע את ביקורת הגבולות, ופה אנחנו בודקים אותו בצורה מדויקת יותר

יגאל כהן:  אבל כל אלה שאין לנו ספק לגביהם, אנחנו לא מאפשרים את עלייתם על המטוס

יגאל כהן:  זאת אומרת, הדברים ברורים

יעקב אשר: כל מי שיש לו ספק?     

יגאל כהן: לא, כל מי שיש לגביו ודאות אנחנו לא מעלים על המטוס

יגאל כהן:      יש כל מנגנוני אבטחה בעניין הזה

יגאל כהן:  דבר אחד, חברות התעופה מונחות להתקשר אלינו אם יש בעיה עם הנוסע

יגאל כהן:  דבר שני, יש את המנגנון של בית הדין לעררים

יגאל כהן:  וכל אלה שהיו מסורבים בעבר, אלה שלא נתנו להם להיכנס, הרי הם מקבלים את הודעת ההחלטה אצלם ביד והם יודעים שאם הם עדיין רוצים להיכנס למדינת ישראל, הם צריכים לפנות אלינו או דרך הקונסוליה או דרך נציג בארץ כדי לאפשר את הגעתם

יגאל כהן:  זאת אומרת, יש מספיק מנגנונים כדי להבטיח שהדבר הזה לא יעשה בצורה שרירותית

יעקב אשר: אבל ההנחיה היא שמי שבטוח אסור לו לבוא, משתמשים בזה

יעקב אשר:  ואם יש ספקות ודברים כאלה, אז נותנים לחיים לעשות את שלהם

יגאל כהן: נכון

יגאל כהן:  מנגנון ביקורת הגבולות לא מתבטל

גלעד קריב: אני רוצה להדגיש שזו לא הנחיה

גלעד קריב:  אלא זה החוק, זו הצעת החוק

יעקב אשר: לכן ביקשתי לראות אם צריך להכניס

גלעד קריב: פסקה (3) שהקראתי קודם אומרת: "מצא קצין ביקורת הגבולות כי אדם שנמסרו לגביו פרטים לפי פסקה (1), אינו רשאי להיכנס לישראל" – זאת אומרת, לא כשיש ספק אלא חד משמעית הוא לא רשאי לפי הדין ולפי המידע שיש לגביו, ורק במקרה הזה אפשר למנוע את כניסתו

יעקב אשר: וכל ההמשך אחר כך הוא בעצם רק על אלה?     

גלעד קריב: נכון

יעקב אשר: את רוצה להעיר משהו?     

עירית ויסבלום: כן

עירית ויסבלום:  קודם כל, היום יש את סעיפים 9 ו-10 שמבססים את הסמכות לברר את רשות הכניסה ולסרב כניסה, וכבר שם המינוח הוא מי שרשאי להיכנס לישראל, רשות הכניסה לישראל

עירית ויסבלום:  זאת אומרת, אנחנו נשארים באותו עולם שיש שיקול דעת לקצין ביקורת הגבולות לראות את הנסיבות, לראות את הבן-אדם, ולהחליט אם הוא רשאי או לא

עירית ויסבלום:      יש אנשים שאנחנו כבר יודעים שמבחינתנו הם לא רשאים להיכנס, וכפי שקראו פה, אם מצאנו שבן אדם מסוים לא רשאי להיכנס כי אנחנו מכירים את העבר שלו, כי הוא ניסה להשתקע בעבר, כי הוא הורחק בעבר ואנחנו יודעים שהוא עשה ניסיונות בכל דרך להישאר פה בניגוד לחוק, אז זה לא מגביל את שיקול הדעת במובן זה שאנחנו מחליטים אם הוא רשאי להיכנס או לא

עירית ויסבלום:  זו כן סמכות של שר הפנים והסמכות הזאת מופעלת על ידי קציני ביקורת הגבולות, והם מחליטים לפי שיקול הדעת והנסיבות הפרטניות אם בן אדם מסוים רשאי להיכנס או לא

עירית ויסבלום:      כמובן שיש גם את הגופים האחרים שהרבה פעמים מעבירים אלינו המלצות שהן תומכות החלטה, גופי הביטחון, המשטרה וכולי

עירית ויסבלום:  אבל הרעיון הוא ששיקול הדעת של קצין ביקורת הגבולות שמגשים את הסמכות של שר הפנים לקבוע מי ייכנס ומי לא לשערי המדינה צריך להישמר

עירית ויסבלום:  אנחנו לא נגדיר את כל הדברים ואת כל הפרטים בחוק וגם לא בתקנות

עירית ויסבלום:  שיקול הדעת צריך להישמר

תומר רוזן: הנקודה שהטרידה את הוועדה בסיבוב הקודם הייתה מצבים שאינם מצב שגרתי, כמו שקרה באוקראינה בשנה שעברה

תומר רוזן:  כזכור לכם, הממשלה ניסתה לעכב אנשים מלעלות למטוסים שם – מדיניות שנפסלה, בסופו של דבר, על ידי בית המשפט העליון כי שם קשה להם לגשת לקונסוליה, וכמו שהוצג, יש מנגנונים מסודרים, אבל במצב של מלחמה זה הטריד את הוועדה

תומר רוזן:  ובאותו הקשר דובר עם ראשת בית הדין לעררים, שגם ברמה המינהלית לא יידרשו כל  מיני אימותי מסמכים ותצהירים חתומים בפני עורך דין וכולי, אלא תינתן אפשרות להגשת עררים בדרך פשוטה וקלה

תומר רוזן:      ובנוסף, כפי שאמר עו"ד גרנית, דובר על כך שהמערכת המקוונת תפותח במהלך השנה הקרובה למועד שבו התקיים הדיון, שלמיטב זכרוני התקיים באמצע השנה שעברה, אז זה צריך לקרות בחודשים הקרובים

יעקב אשר: אז לגבי אזורי מלחמה, זו הייתה התרופה?     

תומר רוזנר: לעשות הליך פשוט

יעקב אשר: הליך פשוט יותר

יעקב אשר:  אוקיי

יעקב אשר:      דיברנו בישיבה מקדימה לגבי האפשרות להיכנס מראש בלי עיכוב אם יש למישהו אשרת עולה שכבר אושרה

יעקב אשר:  מה מבחינתכם מעמדו לצורך העניין הזה?     

עירית ויסבלום: מבחינתנו, כמובן, מי שיש בידו אשרת עולה מוזמן בשמחה והשערים פתוחים בפניו

יעקב אשר: השאלה היא בהחרגות

יעקב אשר:  איפה יש סעיף של החרגות?     

תומר רוזנר: זה הסעיף שקראנו, פסקה (3)

עירית ויסבלום: בדרך כלל אשרת עולה ניתנת בחו"ל, כשמבקשים את הבקשה מחו"ל לאחר שנעשות בדיקות של הזכאות וכולי, והאשרה ניתנת לאחר שהזכאות ברורה

עירית ויסבלום:  לא הכנסנו פה את כל המקרים של מי חסין, כי לא אמור לקרות מצב, לפחות לא מצב רווח, שבן אדם קיבל אשרת עולה ופתאום אנחנו נסרב לו

יעקב אשר: לא, אבל אדם שרוצה לעלות ולא עשה את אשרת העולה ומגיע לפה

יעקב אשר:  מאחר שהיום אנחנו מאפשרים לעצור אותו שם – מה שלא היה קודם – יכול להיות שההחרגה הזו נכונה כי היא מכווינה את האנשים לסדר את העניין מראש ונגמר הסיפור

עירית ויסבלום: בסך הכול הכוונה היא לא לעצור אנשים שיש להם אשרת עולה

עירית ויסבלום:  אין סיבה שזה יקרה

יעקב אשר: זה ברור לי שלא

עירית ויסבלום: בדרך כלל לא קובעים בחוק דברים רק כדי להסביר לציבור שכדאי לכם לבוא עם אשרת עולה כדי שלא תסורבו ב-API

עירית ויסבלום:  המנגנון הזה כבר ידוע, הסוכנות עובדת בחו"ל, 'נתיב' עובד בחו"ל

יעקב אשר: אבל מכלל הן אתה שומע לאו

עירית ויסבלום: אין לנו התנגדות, כי אין כוונה שאנשים בעלי אשרת עולה יסורבו במערכת הזאת

עירית ויסבלום:  אם יתברר שיש מקרה חריג, שפתאום אנחנו מקבלים מידע שבן אדם רצח מישהו בחו"ל אחרי שהוא קיבלת אשרת עולה, ולא ידענו את זה קודם, ואולי שר הפנים ירצה לבטל לו את אשרת העולה, אז זה כבר ייבדק בגבול ואנחנו לא נסרב אותו מראש במערכת

גלעד קריב: החוק לא אומר שמי שאין לו אשרת עולה אוטומטית עוצרים אותו

יעקב אשר: ברור

יעקב אשר:  אלא אם יש חשש

תומר רוזנר: אם יש מידע ודאי

גלעד קריב: ולכן זה לא יפגע במי שאין לו

תומר רוזנר: המשמעות של להוסיף את העניין הזה היא בהיבט של חוק השבות

תומר רוזנר:  חוק השבות קובע שכל יהודי רשאי לעלות ארצה, וזאת באמצעות אשרת עולה

יעקב אשר: אם אין לו אשרת עולה, אז יכול להיות שיש לו בעיה - - -     

תומר רוזנר: אז הוא לא יכול לבוא, ואז אנחנו לא מעכבים אותו בעודו בחו"ל

תומר רוזנר:  אדם שטוען שהוא יהודי ורוצה לקבל אזרחות ישראלית, יכול לעשות אחד משני דברים – לפנות לגורמים בחו"ל, לסוכנות או ל'נתיב' וכולי, ולהוציא שם אשרת עולה, או להגיע לארץ בתור תייר או בדרך אחרת וכאן לבקש תעודת עולה

תומר רוזנר:  אבל הזכות היסודית של אותו יהודי היא לעלות ארצה מכוח חוק השבות, חוק יסודי של המדינה

תומר רוזנר:  ולכן אני חושב שיש חשיבות באמירה שאנחנו מכירים בזכות היסודית הזו של יהודי לעלות ארצה, ואם יש בידו אשרת עולה אז לא נעכב אותו בחו"ל

יעקב אשר: גם אם זה פוגע באחד מהדברים הפליליים, הביטחוניים וכולי?     

תומר רוזנר: תברר את זה פה

תומר רוזנר:  הרי כבר בדקו אותו

גלעד קריב: הכוונה היא שברגע שיש לו אשרת עולה, מתייחסים אליו בהקשר הספציפי של החוק הזה, כמו תושב ישראלי או כמו אזרח ישראלי

יעקב אשר: גם היום הם מתייחסים לזה ככה

גלעד קריב: עדיין אפשר לעצור אותו בכניסה לישראל ולברר את הבעיה

גלעד קריב:  זה לא מונע

יעקב אשר: חלק פלילי או היבט אחר אם קיים

תומר רוזנר: נכון, אבל תעשה את זה כשהוא פה

יעקב אשר: השאלה היא אם מציינים דבר אחד וזה לא מושלך על מקומות אחרים, אז זה יכול לעשות לכם? - - -     

עירית ויסבלום: אנחנו לא חושבים שכדי לתת מעמד או חשיבות או תוקף לחוק השבות אנחנו צריכים להכניס פה את זה

תומר רוזנר: ברור שלא

עירית ויסבלום: אבל אנחנו לא מתנגדים, כמובן

עירית ויסבלום:  אנחנו לא מתכוונים לסרב אנשים עם אשרת עולה

עירית ויסבלום:  כמו שאמרתי, המדינה פתוחה בפניהם

עירית ויסבלום:  הם קיבלו את האשרה אחרי שהם כבר נבדקו

עירית ויסבלום:  זה בטח לא מצב רווח שקורה, שבן אדם שיש לו אשרת עולה מגלים שיש בעיה שצריך לסרב אותו

עירית ויסבלום:  אם יתגלה מקרה כל כך חריג שיש עילה לשלול לו את האשרה, אז זה ייבדק כשהוא כבר מגיע לכאן

יעקב אשר: זה בכל מקרה ככה?     

תומר רוזנר: זה יכול לקרות גם היום, כן

עירית ויסבלום: זה יכול לקרות גם היום, כשמישהו מגיע לגבול ואנחנו יודעים שאשרת עולה, למשל, הושגה על סמך מידע כוזב או מסמכים כוזבים

עירית ויסבלום:  אבל שוב, דברים כאלה לא נעצור מראש, ולכן אנחנו לא מתנגדים שזה ייכנס לנוסח

תומר רוזנר: אז אתה מבקש להוסיף או שאתה רוצה לחשוב על זה עוד?     

יעקב אשר: אנחנו נחשוב על זה עוד

יעקב אשר:  בואו נמשיך הלאה ונראה בסוף

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת לקבל את ההסתייגויות של ישראל ביתנו

יוליה מלינובסקי:  יש שלוש דרכים להגשת הסתייגויות: או שאני מנמקת את זה פיזית או שאני מסמיכה ח"כ מסיעה אחרת, או שבהסכמת היו"ר בלי הנמקה זה פשוט עולה למליאה וזהו

יוליה מלינובסקי:  אז יש שלוש דרכים, אני לא רוצה להעמיס על הוועדה

יוליה מלינובסקי:  אלה ההסתייגויות של ישראל ביתנו, זה הוגש לייעוץ משפטי ולוועדה ואני מבקשת לקבל אותן

גלעד קריב: בכל מקרה צריך להצביע עליהן

תומר רוזנר: אתה מסכים שהיא לא תנמק?     

יעקב אשר: זה לצורך זכות דיבור?     

יוליה מלינובסקי: זה גם הסתייגויות לזכות דיבור

יוליה מלינובסקי:  אני פשוט לא רוצה לעשות פה - - -     

תומר רוזנר: אי אפשר גם וגם, כמו שאת יודעת

תומר רוזנר:  או זכות דיבור או הסתייגויות

יוליה מלינובסקי: אז הסתייגויות

יעקב אשר: את רוצה לנמק אותן עכשיו או שאת מעדיפה שלא?     

גלעד קריב: את יכולה להגיד במשפט אחד

יוליה מלינובסקי: זה מה שעשיתי

יוליה מלינובסקי:  נימקתי

יעקב אשר: להלן הנימוק

יעקב אשר:  והאמת היא שהוא היה מאוד משכנע

יוליה מלינובסקי: בפעם הבאה, אם אלה דברים טכניים לצורך הפרוטוקול, אני אפנה ליו"ר הוועדה מראש, ובהסכמה אפשר פשוט לוותר על הוועדה ולהעביר את זה ישר למליאה

יוליה מלינובסקי:  תודה רבה

יעקב אשר: כל דבר לגופו של דיון

יוראי להב-הרצנו: בנימוק הסתייגויות?     

יעקב אשר: לא, לא

יעקב אשר:  היא ביקשה

יעקב אשר:  אתה רוצה גם לנמק וללכת לשדה הקרב?     

יוראי להב-הרצנו: אני מילאתי את חובותיי בוועדות האחרות

יוראי להב-הרצנו:  אני עכשיו איתך

יוראי להב-הרצנו:  סתיו אישר לי שמילאתי את חובותיי בוועדות האחרות

יוראי להב-הרצנו:  עכשיו אני רשאי להיות איפה שליבי נמצא

יעקב אשר: תמשיך הלאה בהקראה

תומר רוזנר: שאר הסעיפים הם סעיפים טכניים, אז אני מציע שנקריא גם אותם

יעקב אשר: בוא נקריא ונגמור את ההקראה

תומר רוזנר: התוספת הזאת מונה את רשימת הגופים שיוכלו לקבל את המידע מרשות האוכלוסין וגם יוכלו להשתמש בו לצורך מילוי תפקידם

יעקב אשר: מה שביקשתם זה מה שדיברתם?     

עירית ויסבלום: נכון

עירית ויסבלום:  בכנסת הקודמת ביקשנו שזה יישמר

עירית ויסבלום:  שוב, מראש לא רצינו את ההגבלה הזאת

עירית ויסבלום:  ביקשנו חצי שנה

יוראי להב-הרצנו: מדוע?     

יעקב אשר: הסבירו את זה קודם, אבל תסבירי שוב

יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל

עירית ויסבלום: התחלתי להסביר קודם

עירית ויסבלום:  אפשר כמובן להרחיב

עירית ויסבלום:  יש פה עוד גופים שאולי ירצו - - -     

יעקב אשר: לא להרחיב יותר מדי

עירית ויסבלום: יש מצבים שבהם בדיעבד מסתבר שצריך לבדוק מקרה שהיה

עירית ויסבלום:  נתתי פה דוגמה – שאלו אותנו לא אחת איך יכול להיות שמישהו שיש נגדו צו עיכוב יציאה מהארץ הצליח לברוח מהארץ, אולי הוא יצא עם דרכון של מישהו אחר, ואז אנחנו בודקים את הדרכון האחר

עירית ויסבלום:  שואלים אותנו לאן הוא יצא, איפה נמצא סרבן גט שהצליח לצאת למרות שבית הדין הרבני הורה שיש לעכב את יציאתו מהארץ וכולי

עירית ויסבלום:  לפעמים מגלים מקרה כזה או באות שאלות על מקרה כזה, וצריך לחקור מקרה כזה, יותר מאוחר מאשר 45 ימים

יוראי להב-הרצנו: אני מבין

יוראי להב-הרצנו:  השאלה היא אם מקרים כאלה לא מתעוררים גם במדינות האיחוד האירופי, שם הדירקטיבה שונה

יוראי להב-הרצנו:  הדירקטיבה שם היא שהם שומרים על מידע במשך חצי שנה?     

תומר רוזנר: לא, ממש לא

קריאה: האירופאים – 24 שעות

יוראי להב-הרצנו: אם הדירקטיבה באירופה מקובלת עליכם, אז בואו נלך על הדירקטיבה האירופאית

יוראי להב-הרצנו:  אם היא חצי שנה אז חצי שנה, ואם היא 24 שעות אז היא 24 שעות

דרור גרנית: יש שתי הצעות חוק שונות, שתי דירקטיבות שונות

דרור גרנית:  אנחנו עוסקים פה במידע API, אז נדבר על API

קריאה: על פרטי טיסה מדברים פה

דרור גרנית: תנו לי לחדד

דרור גרנית:  כשאנחנו הצענו את ההצעה בנוסח הכחול, לא הייתה מגבלה

דרור גרנית:  והסיבה שלא קבענו מגבלה היא שהדין הישראלי בחוק הכניסה לישראל היום לא מייצר שום מגבלה על אפשרות שמירת המידע

דרור גרנית:  ואכן, רשות האוכלוסין שומרת את המידע על כניסה ויציאה של אנשים מישראל ללא מגבלת זמן

דרור גרנית:  ואנחנו אמרנו שאנחנו לא משנים, לא נוגעים בדבר הזה

תומר רוזנר: אני רק אגיד שאנחנו עוררנו ספק בשאלה אם הדבר הזה נעשה בסמכות, כי חוק הכניסה לישראל לא מתיר שמירת המידע, וכידוע, לרשות מינהלית אין לה אלא מה שהחוק מתיר

דרור גרנית: אז אנחנו חושבים שיש פה שאלה אחרת, אבל בסדר, זו שאלה שאפשר לפתח

יעקב אשר: זאת שאלת טובה

יעקב אשר:  נמשיך הלאה

דרור גרנית: נמשיך הלאה, ברשותכם

דרור גרנית:      בהצעה בנוסחה המקורי, הכחול, לא הייתה שום אמירה ושום הגבלה על שמירת המידע כי הדין כפי שהוא עמד עד אותה עת וגם בעת הזאת, כי עוד לא שינינו את החוק, לא דורש שום דרישה על הגבלה על שמירת המידע לפרקי הזמן

יוראי להב-הרצנו: אז אתה אומר שברירת המחדל היא שאתם רשאים לשמור?     

דרור גרנית: בדין הישראלי, במצב הדברים הנוכחי - - -     

יעקב אשר: יוראי, אני אעשה לך את זה יותר מקוצר, כי כבר דנו בזה בפעם הקודמת, ואז החליטו 45 יום

יעקב אשר:  יש בקשה שלהם לחצי שנה

יעקב אשר:  חצי שנה זה לא יהיה ואם אני שוקל אם לקבל איזושהי הארכה

יוראי להב-הרצנו: יעקב, אני לא אומר את זה בשביל להתריס או להטריל

יוראי להב-הרצנו:  אני באמת לא מצליח להבין מה הטעם ב-45 יום או חצי שנה ולא לפרק זמן כלשהו, אם באירופה, לפי הבנתי, לא שומרים

יעקב אשר: 45 יום זה הממשלה הקודמת - - -     

יוראי להב-הרצנו: בסדר, היו לי הרבה – אתה יודע - - -     

יעקב אשר: אני צוחק, אני צוחק

דרור גרנית: ברשות אדוני, אני רוצה להמשיך את ההסבר כדי שהדברים יעמדו ברורים על השולחן

דרור גרנית:  כשהבאנו את ההצעה, העלה הייעוץ המשפטי לוועדה את הטענה הבאה: אתם בעצם משנים את הדין

דרור גרנית:  באיזה אופן? אתם מקבלים מידע עודף

דרור גרנית:  אמרנו, אנחנו לא מקבלים מידע עודף, גם סעיף 8 הנוכחי בנוסחו הקיים היום מאפשר לדרוש מחברת התעופה את הפרטים של כל נוסע

דרור גרנית:  אמר היועץ המשפטי לוועדה, עוה"ד רוזנר, היום אתם יכולים לקבל את זה נקודתית, ספורדית, ועכשיו אתם מבקשים את זה ב-bulk על כל טיסה כברירת מחדל

דרור גרנית:      ומשכך, יש מידע עודף

דרור גרנית:  מהו המידע העודף? המידע העודף הוא שאתה יודע שהגיעה טיסת לופטהנזה 895 מברלין, אז אתה יודע שפלוני אלמוני נחת בטיסה הזאת ולכן אתה יודע שהוא הגיע מברלין לופטהזנה, לצורך הדוגמה, או שהוא טס בטיסה של אל על לפריז, אז המידע העודף שאתה מקבל זה את היעד שלו, שהוא טס לפריז, מה שעד עכשיו יכולת לקבל קונספטואלית, אבל היית עושה את זה פרטנית, ולא היית עושה את זה on bulk

דרור גרנית:      ולכן, המידע העודף הזה, קרי: באיזו חברה הוא טס ולאיזה יעד, המידע העודף הזה בלבד ביחס לאזרחים ותושבים ישראלים בלבד, נגביל רק את האקסטרה הזה שאתה מקבל שלא היה לך לכאורה עד עכשיו

יוראי להב-הרצנו: אז שאלתי היא לגבי המידע העודף הזה שעכשיו מתייחסים אליו, מה הנוהג באירופה

דרור גרנית: באירופה יש דירקטיבה שמסדירה את ה-API

דרור גרנית:  דירקטיבת ה-API, אם זיכרוני אינו מטעני, היא משנת 2004

תומר רוזנר: אכן

דרור גרנית: ואגב, לפני כחודש וחצי האירופאים פרסמו - - -     

יעקב אשר: אבל אני רוצה לומר משהו על האירופאים, כי אני לא מאלה שמתרשמים תמיד שאנחנו צריכים להיות אירופה בגלל שיש דברים ביטחוניים כאלה ואחרים שעם כל הכבוד, באירופה פחות חווים מאשר כאן

יעקב אשר:  אירופה זה לא קודש הקודשים

יוראי להב-הרצנו: אבל הטעמים שהוצגו פה הם לא טעמים ביטחוניים, יעקב

יעקב אשר: גם, ודאי שכן

יוראי להב-הרצנו: לשאלתי, לא נמסרו טעמים ביטחוניים

יעקב אשר: רגע, דקה

תומר רוזנר: אבל תן לו להשלים את התשובה

יוראי להב-הרצנו: כן

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מבין מה המצב באירופה

יעקב אשר: אני רק אומר, אם אני מבין נכון ותקנו אותי כבר עכשיו – הבקשה להארכה של התקופה הזאת באה מהמוסדות הללו שמטפלים בנושאים שרשומים כאן ברשימה; אם זה ביטחוני כזה או אחר, משטרתי כזה או אחר, או אירועים פליליים, מיסוי או דברים מהסוג הזה

יעקב אשר:  האם זה נכון?     

דרור גרנית: גם

יעקב אשר: זה מה שהוצג בפעם הקודמת

דרור גרנית: התשובה היא גם

יעקב אשר: עכשיו תשלים את התשובה

דרור גרנית: ברשות, חה"כ הרצנו, אני רק אשלים את ההתייחסות לשאלה שלך

דרור גרנית:  יש שתי דירקטיבות אירופאיות

דרור גרנית:  יש את דירקטיבת ה-PNR, היא לא על השולחן הזה כרגע ולכן זו הצעת חוק נפרדת, אנחנו נדון בה בפורום אחר בוועדה שאליה היא תנותב

דרור גרנית:  להבנתי, היא ועדת החוץ והביטחון

דרור גרנית:      ההצעה הזאת והמקבילה לה באירופה היא דירקטיבת ה-API, כי המטריה שעליה אנחנו מדברים פה זה קובץ המידע שנקרא API, שזה מה שיש בדרכון של אותו נוסע פלוס החיבור על איזה מטוס הוא טס

יוראי להב-הרצנו: המידע העודף

דרור גרנית: המידע העודף הוא רק באיזו טיסה הוא טס

דרור גרנית:  הדירקטיבה האירופית בהקשר הזה, משנת 2004, קובעת שהשמירה של המידע הזה תהיה ל-24 שעות

דרור גרנית:  יחד עם זאת, יש הצעה לתיקון הדירקטיבה הזאת ושהתפרסמה לפני כחודש וחצי

דרור גרנית:  זה דבר אחד

תומר רוזנר: מה ההצעה?     

דרור גרנית: תיכף אני אשחזר

יעקב אשר: חבר'ה, תעשו לי טובה

יעקב אשר:  אני מת להיות עכשיו באירופה

יעקב אשר:  אני פה

יעקב אשר:  אותי מעניין פחות הדירקטיבות

יעקב אשר:  אתם נהנים מזה

דרור גרנית: אם יותר לי משפט אחד אחרון

דרור גרנית:  הדירקטיבה האירופאית היא לא סטנדרט מחייב בכל העולם

דרור גרנית:  רק לשם ההשוואה, בארה"ב על פי בדיקה שערכנו, האמריקאים שומרים את מידע ה-API של כולם, אזרחים וזרים, למשל 12 חודשים

דרור גרנית:  סתם כאיזושהי נקודת מבט להשוואה

דרור גרנית:  ולכן בסיבוב הקודם ביקשנו, וכשפותחים את הנוסח – וחברתי עוה"ד ויסבלום שבה ומעלה גם פה – אנחנו חושבים שבאופן עקרוני ההסדר צריך להיות חצי שנה לאותו מידע עודף

יעקב אשר: רגע

יעקב אשר:  לפני שאתה ממשיך, ואני אתן לך להמשיך, מ' משירות הביטחון הכללי תסביר את העניין הזה

יעקב אשר:  אני חוזר על מה שהיה בישיבת ההכנה הקצרה שלנו בעניין הזה – הבנתי שהבקשה לא באה ממשרד הפנים כרגולטור לעניין

תומר רוזנר: גם במובן מסוים

יעקב אשר: גם

יעקב אשר:  לא רק, אמרתי

יעקב אשר:  היא באה גם מדרישה, ובואו נשמע את הדברים עצמם

מ': שמי מ' ואני יועצת משפטית בשירות הביטחון הכללי

מ':  אני אתחיל ואומר שהמידע הזה נדרש לנו מכוח חוק שב"כ לסיכול טרור, אבטחת תעופה – דיברנו על זה קודם – בהתאם לייעודו ותפקידו של השירות

מ':  המידע הזה נדרש לנו גם באופן מיידי וגם לבדיקה אוחרת, זאת אומרת, לאחר זמן לסיכול האיומים

יעקב אשר: ולדעתך, 45 יום זה לא מספיק?     

מ': הסכמנו בכנסת הקודמת ל-45 ימים, ולכן זה לא יהיה הגון מבחינתי להגיד שאנחנו מתנגדים לזה

יעקב אשר: לא שאלתי אם מתנגדים

מ': עם זאת, הארכת התקופה בהחלט יכולה לטייב ולסייע לנו - - -     

יעקב אשר: בלי להיכנס כרגע לכמה

מ': שישה חודשים זו תקופה סבירה, בעינינו

מ':  אמר את זה עו"ד גרנית

מ':  הצעת החוק המקורית לא נקבה בפרק זמן, ולכן מבחינתנו, הדבר הזה יכול לסייע לפעילות הסיכולים

מ':  תודה

יעקב אשר: תודה רבה

יוראי להב-הרצנו: השאלה היא אם לא נכון בעיניכם לייצר הסדר אחר

יוראי להב-הרצנו:  כלומר, שברירת המחדל היא שהמידע יישמר לפרק זמן מועט, לצורך העניין, ניקח את הדירקטיבה האירופאית של 24 שעות, אבל שתהיה לכם סמכות - - -     

תומר רוזנר: יש להם

יוראי להב-הרצנו: להשאיר לכם את הסמכות לדרוש גם את המידע העודף לגבי אנשים ספציפיים

יעקב אשר: כן, אבל הטענה שלהם בעניין הייתה – למרות שלא הייתי כאן בדיונים בפעם שעברה, אבל אני קורא ומבין שיש מידע שמגיע מאוחר יותר, ואז, איך אומרים, איחרת את המטוס, האונייה או כל כלי תחבורה

יעקב אשר:  ושוב, המידע פה הוא לא מידע סופר-רגיש, הוא מידע שעלול להיות רגיש במקרים מאוד מסוימים, כי בסך הכול אם מישהו ירצה מאוד לחפור הוא תמיד יכול להגיע דרך חברות התעופה ולדעת בצורה כזו או אחרת

יעקב אשר:      אני שומע ומבין שזה עלה בפעם הקודמת

יעקב אשר:  הבקשה שלנו היא להעלות את זה לחצי שנה

יעקב אשר:  חצי שנה, להערכתי, זה יותר מדי

יעקב אשר:  אנחנו נקבל את ההחלטה תיכף

יוראי להב-הרצנו: אני מציע, וזו גם תהיה ההסתייגות שלי, להתיר להם לשמור את המידע ל-24 שעות ולא שנייה אחת מעבר

יעקב אשר: אתה רוצה לנמק עכשיו את ההסתייגות? כי אני עושה הפסקה של 10 דקות, ולאחר מכן, אנחנו גם  נקבל החלטה לגבי השינויים וגם נצביע

יוראי להב-הרצנו: אז לצורך העניין הזה, כל מה שאמרתי, אני חושב שנכון שההסדר יהיה הפוך - - -     

יעקב אשר: יהיו הנמקות, ואתה מייצג גם את המחנה הממלכתי?     

יוראי להב-הרצנו: אני מייצג את המחנה הממלכתי וגם אנחנו סבורים שנכון שההסדר יהיה כמו שהצגתי לפני מספר רגעים, שברירת המחדל היא שהמידע יישמר ל-24 שעות, והסמכות שלא מופיעה כהסדר פוזיטיבי, אלא מתוך שתיקה של המחוקק הם למדו שיש להם סמכות

יוראי להב-הרצנו:  אז להשאיר להם את הסמכות לדרוש גם את המידע העודף לגבי אנשים ספציפיים שיש בהם עניין

יעקב אשר: אז אנחנו שמענו את נימוקי ההסתייגויות, ואנחנו רוצים לצאת להפסקה, ובדיוק נכנסת חברת הכנסת - - -     

יוראי להב-הרצנו: היא מדברת גם על ההסתייגות השנייה

תומר רוזנר: אתה הצגת את נימת ההסתייגויות ואת ההסתייגויות של המחנה הממלכתי?     

יוראי להב-הרצנו: נכון

תומר רוזנר: הוא נימק את כל ההסתייגויות

יעקב אשר: אנחנו חוזרים בעוד 10 דקות

יוראי להב-הרצנו: אני מיציתי את הנימוק על ההסתייגויות, על כל ההסתייגויות של המחנה הממלכתי

יעקב אשר: ב-10:20 חוזרים לדיון

יעקב אשר: נחזור לדיון

יעקב אשר:  לגבי הנושא שחשבנו להוסיף על אשרת עולה, אנחנו נשאיר את זה כרגע

יעקב אשר:  המשטרה ביקשו, בהמשך לשאלה הקודמת של גופי ביטחון, בבקשה

דנה צ'רנובלסקי: תודה

דנה צ'רנובלסקי:  אני דנה צ'רנובלסקי, מהייעוץ המשפטי במשטרה

דנה צ'רנובלסקי:  רצינו להתייחס לנושא תקופות השמירה, בהמשך למה שנאמר כאן על ידי נציגת השירות וגם נאמר על ידי עירית מרשות האוכלוסין

דנה צ'רנובלסקי:      חלק מהרציונל של איסוף המידע הזה, וכאמור, זה סטנדרט בין-לאומי, זאת לא המצאה של מדינת ישראל, נועד גם לסייע במאבק בפשיעה המאורגנת, פשיעה חוצת-גבולות, פשיעה חמורה

יעקב אשר: הבקשה הזאת באה מכם, מגופי הביטחון השונים?     

דנה צ'רנובלסקי: כן

דנה צ'רנובלסקי:  התקופה של 45 ימים, כפי שנאמר כאן, היא תקופה קצרה ביחס לעבירות חמורות שלעתים נחשפות בחלוף תקופה

דנה צ'רנובלסקי:  ברור לנו שצריך נקודת איזון, ולכן אנחנו לא מבקשים לשמור את זה שנים ארוכות או בלי הגבלת זמן, אלא אנחנו מבקשים חצי שנה

דנה צ'רנובלסקי:  אנחנו סבורים שזו נקודת איזון ראויה

דנה צ'רנובלסקי:  דובר כאן על מידע עודף, אבל זה לא מידע עודף, זה המידע הסטנדרטי שנשמר גם במדינות אחרות ברחבי העולם

דנה צ'רנובלסקי:  כלומר, גם השייכות של הטיסה ונקודת היעד או נקודת המוצא, זה הסטנדרט המקובל בעולם - -     

יעקב אשר: שנשמר?     

תומר רוזנר: ל-24 שעות, כן

דנה צ'רנובלסקי: - - והוא גם חיוני מבחינתנו

דנה צ'רנובלסקי:  ולכן זה לא מידע עודף במובן של חוק הגנת הפרטיות, שזה מידע שהוא מיותר, הוא לא הכרחי

יעקב אשר: כן, אבל כשאת באה להביא ראיה משאר העולם ואז אומרים לך ששם זה 24 שעות - - -     

דנה צ'רנובלסקי: השאלה היא איך זה מנוסח - - -     

קריאה: או שנה

יעקב אשר: או שנה במקומות אחרים

דנה צ'רנובלסקי: או שנה, כן

יעקב אשר: ולכן, בואו נעזוב רגע את העולם ונחשוב מה טוב לעם ישראל

דנה צ'רנובלסקי: לא, אני אומרת רק מבחינת סוג המידע

יעקב אשר: מאה אחוז

יעקב אשר:  תודה רבה

תומר רוזנר: לא במובן חוק הגנת הפרטיות

יעקב אשר: חברים, עזבו, בואו נלך ישר לעניין

יעקב אשר:  שאלה, בבקשה

חנוך דב מילביצקי: למה חצי שנה?     

יעקב אשר: בוקר טוב, אליהו, קוראים לזה אצלנו

יעקב אשר:  אני אגיד לך בשתי מילים את תקציר האירועים שקדמו

יעקב אשר:  הרי בעצם החוק הזה נידון בכנסת הקודמת ועבר פה אחד, ושם הבקשה של חצי שנה הייתה כבר שם, אם אני מבין נכון

תומר רוזנר: נכון

יעקב אשר: ואז הוחלט שם, 45 ימים

יעקב אשר:  באים גופי הביטחון, והיו פה גם משירות הביטחון הכללי שדיברו וגם אחרים, גם המשטרה ומשרד הפנים, שמבקשים – הרי לא מדובר פה על מידע חסוי מאוד, זה מידע שמדבר על זה שהוא נסע מכאן לכאן

יעקב אשר:  לא מדובר פה במידע יותר מדי חסוי, ולכן הבקשה שלהם הייתה לחצי שנה

יעקב אשר:      אז אני כבר אתן לך פרומו, מה שנקרא

יעקב אשר:  אנחנו נסכים על שלושה חודשים

תומר רוזנר: 90 יום

יעקב אשר: 90 יום, כדי לתת את האפשרויות לגופי הביטחון

יעקב אשר:  השינוי השני שחשבנו לשנות לגבי אשרת עולה, נשאיר את זה כרגע בנוסח הקיים ולא נוסיף את זה

יעקב אשר:  ואם ככה, ומאחר שכבר שמענו את נימוקי ההסתייגויות, אנחנו נעבור להצבעה

יעקב אשר:  נכון, אדוני?     

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  נעבור להצבעה על הסתייגויות של ישראל ביתנו כפי שנמסרו לוועדה, והיושב-ראש הסכים שלא ינומקו

גלעד קריב: נומקו

תומר רוזנר: נומקו, כמובן

יעקב אשר: מי בעד כל ההסתייגויות, כמקשה אחת, של ישראל ביתנו, ירים את ידו? מי נגד?     

יעקב אשר: לא אושרו

יעקב אשר: ההסתייגויות לא התקבלו

תומר רוזנר: הסתייגויות המחנה הממלכתי

יעקב אשר: הסתייגויות המחנה הממלכתי, כל ההסתייגויות – מי בעד ההסתייגויות? מי נגד?         

יעקב אשר: לא אושרו

יעקב אשר: ההסתייגויות לא התקבלו

תומר רוזנר: הסתייגויות יש עתיד

יעקב אשר: הסתייגויות יש עתיד – מי בעד? מי נגד?         

יעקב אשר: לא אושרו

יעקב אשר: ההסתייגויות לא התקבלו

יעקב אשר:  אז אני מעלה להצבעה את ההצעה לפי הנוסח ובתיקון שדיברנו, תיקון אחד

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  השינוי הוא ל-90 ימים

יעקב אשר: מי בעד אישור החוק כולו? מי נגד? מי נמנע?     

יעקב אשר: אושרה

יעקב אשר: פה אחד

יעקב אשר:  ואני מבקש רביזיה

יעקב אשר:  תודה רבה

יעקב אשר:  הישיבה נעולה