ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 50, 2023-03-14 00:00

שמחה רוטמן: צהריים טובים, היום כ"א באדר תשפ"ג

שמחה רוטמן:  הנושא של הישיבה: "ציון במשפט תיפדה – מחזירים את הצדק למערכת המשפט – הצעת חוק יסוד: השפיטה (תיקון מס' 3) (חיזוק הפרדת הרשויות), הכנה לקריאה שנייה ושלישית; והצעת חוק בתי המשפט (הוראות לעניין הוועדה לבחירת שופטים), תשפ"ג, הכנה לקריאה שנייה ושלישית

שמחה רוטמן:       יש לנו היום ישיבה קצרה יחסית, ויש אורחים שבאו, ולכן אני מצמצם בהערת פתיחה משלי וגם נצמצם בהערות פתיחה של אחרים ונעבור ישר לשמוע את האנשים שבאו

שמחה רוטמן:  אני מחדד ומזכיר: אנחנו מתעסקים בחידוד שתי נקודות עיקריות בהצעת החוק: אחת מהן היא שאלת הרכב הוועדה והכללים השונים ככל שנדרשים לעניין שופטי עליון ושופטי מחוזי; והנושא השני שהוא השאלה, מה הופך חוק לחוק יסוד, ואיזה הגנות או בעיות אנחנו צריכים לשים בשלב הזה של חוק יסוד השפיטה מפני ביקורת שיפוטית כדי שלא נייצר מצב שכל חוק – הרי לכאורה היום אפשר להעביר במצב המשפטי והחוקי היום גם חוק שיעבור 2 נגד 1 באמצע הלילה בשלוש קריאות, והוא יוכל להיחשב חוק יסוד וליהנות מחסינות ומביקורת שיפוטית

שמחה רוטמן:  זה המצב המשפטי נכון להיום כי אין נורמה משפטית עליונה שמכוחה מבקרים, זאת אומרת אין דרישות צורניות

שמחה רוטמן:       אני רואה אותך מסמך "לא" עם הראש, ואתה טוען שבמקרה שיהיה חוק יסוד שכזה שסותר עקרונות יסוד של השיטה - -     

קריאה: לא אני, החוק

שמחה רוטמן: בית המשפט לא טען את זה ולא פסל אף חוק יסוד בגלל עקרונות יסוד של השיטה

שמחה רוטמן:  אם החוק הזה לא יסתור עקרונות יסוד של השיטה – אני אומר שוב, נכון להיום גם כאשר חוק יסוד סותר עקרונות יסוד של השיטה, לשיטת חלק מהשופטים, אומרים השופטים – אין לנו מנגנון לבחון את הדבר הזה, אין לנו יכולת לבחון את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אני אמרתי את זה בעצמי באחת הישיבות הראשונות, שאם חוק יסוד סותר עקרונות יסוד של השיטה הכנסת איננה מוסמכת לחוקק אותו

שמחה רוטמן:  זה לא אומר שבית המשפט הוא הגוף המתאים להכריז על כך

שמחה רוטמן:  זה לא זהה

שמחה רוטמן:       בהקשר הזה אני רוצה להתייחס

שמחה רוטמן:  לדעתי, המשפט הזה הוא כל כך טריוויאלי בשיטת משטר פרלמנטרית, שבעיניי קצת מצחיק שעושים עליו, כמו שראיתי היום את חברת הכנסת יוליה מלינובסקי ואחרים, סוג של סיבוב

שמחה רוטמן:  אני רוצה להתייחס בהקשר הזה גם למה שאמר בזמנו נשיא בית המשפט העליון אהרון ברק שאמר בכמה ראיונות וגם בכמה מאמרים, שברפובליקת ויימאר לא היה בית משפט חזק, וזאת אחת הסיבות שלא היה מה שהתנגד לעליית הנאצים לשלטון

שמחה רוטמן:  הציטוט שלו היה, אם אני מצטט נכון מהזיכרון: אם היה בית משפט שיכול לבטל חוקים בגרמניה הנאצים לא היו עולים לשלטון

שמחה רוטמן:       המשפט הזה שגוי פעמיים: פעם אחת, היה בית משפט בוויימאר שיכול לבטל חוקים בחוקה, והם גם עשו את זה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת החלק הראשון של המשפט הוא לא נכון; והחלק השני, כמו שאומרים – לא יהיה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת גם כאשר קרתה עליית הנאצים לשלטון בית המשפט לא רק שלא מנע אותה, אלא בית המשפט היה הגורם שחיזק אותה

שמחה רוטמן:  כולנו מכירים את הספרים ואת הסרטים, את התיאורים על מה שכונה "משפטני הרייך"

שמחה רוטמן:  הבעיה בעלייתם של הנאצים לשלטון לא הייתה מחסור במשפטיזציה

שמחה רוטמן:  היו להם חוקים לכל דבר, כמובן, חוקים איומים ונוראיים, היו להם בתי משפט שבאופן עקבי ושיטתי היו מוטים לצד אחד ונתנו עונשים מצחיקים לצד שני

שמחה רוטמן:  הייתה להם מערכת משפט, היא פשוט הייתה מוטה

שמחה רוטמן:  והיא הייתה מוטה לא לטובת הצדק ולא לטובת העקרונות הנעלים שמקובלים על רוב מניין ובניין של החברה האנושית, אלא  היא הייתה מוטה לטובת הנאצים, והיא סייעה לעלייתם

שמחה רוטמן:  לא סתם הדבר הראשון שהיטלר עשה כדי לעלות לשלטון – הוא שרף את הפרלמנט, הוא לא שרף את בית המשפט

שמחה רוטמן:  הוא הבין שהדבר שהכי מפחיד רודנים ועריצים לכל אורך הדורות זה פרלמנטים – במקום שבו הזכויות האינדיבידואליות של כל אחד ואחד מאיתנו באים לידי ביטוי

שמחה רוטמן:  אנחנו מצביעים, לכל אחד יש קול אחד, ואנחנו מצליחים להשמיע את קולנו

שמחה רוטמן:  רודנים מפחדים מפרלמנטים, הם לא מפחדים מבתי משפט

שמחה רוטמן:  דיקטטורות לא מפחדות מבתי משפט – בתי משפט עוזרים לדיקטטורות פעמים רבות לעלות

שמחה רוטמן:  הם מפחדים פחד מוות מפרלמנטים

שמחה רוטמן:       לכן הטענה הזאת כאילו מה שיציל חברה – והקראתי את הציטוט הזה של השופט לרנד הנד שתורגם לעברית על-ידי השופט לנדאו שאמר, שחברה שרוח המתינות נעדרת ממנה, בית משפט לא יעזור לה, וחברה שבונה על בית המשפט שישמר אותה סופה שהרוח הזאת תאבד בה

שמחה רוטמן:  זה הפוך לחלוטין

שמחה רוטמן:  בעיניי, המקום שהשיח הציבורי הולך הוא מאוד בעייתי בדיוק בנקודה הזאת

שמחה רוטמן:  הוא מתאר שוב ושוב כאילו האיום על הדמוקרטיה, האיום על זכויות האדם זה מקום שאליו מגיעים כל אזרחי המדינה ללא הבדל דת, גזע, מין, ויש להם זכות בחירה, הם יכולים להכניס אליו את נציגיהם, הם יכולים לחוקק ולהגן על הזכויות שלהם, הם יכולים להתאגד ולהתאסף בדרכי שלום כדי להגן על הזכויות שלהם, ומה ששומר על הזכויות שלהם כביכול זה גוף שהם לא מיוצגים בו, גוף שהם לא יכולים להשפיע על תפקודו, גוף שלא מקשיב לחוקים שהם מחוקקים, וגוף שעומד מעל החוקים שמחוקקים על בסיס עקרונות של קומץ יודעי דת ודין

שמחה רוטמן:  זה הפוך לחלוטין גם מהדרך שבה התפיסה הזאת עובדת בכל מקום בעולם וגם איך שהתפיסה הזאת עובדת בהיגיון, בלוגיקה

שמחה רוטמן:       מכאן אותה אמירה שאני באמת חושב שהיא טריוויאלית: אם חס ושלום נגיע לתרחיש שלעולם לא יקרה, או כל מדינה שבה תרחיש כזה יקרה, שבה הפרלמנט יחוקק חוקים איומים ונוראים, סטייל: אין יותר בחירות – משתמשים הרבה בדוגמה הזאת – הורגים את כל הג'ינג'ים, שוללים את זכות הבחירה מהאזרחים על בסיס גזעי – כל מיני דוגמות שמועלות בשיח – אז אנחנו מייצרים סיטואציה שבית המשפט הוא לא הגוף שיוכל לעזור והוא גם לא הגוף שיעזור

שמחה רוטמן:  אם תהיה חברה שהולכת לכיוון הזה שום דבר לא יעזור

שמחה רוטמן:  אז צריך לדאוג לחינוך, צריך לדאוג להסברה, צריך לדאוג לאמון בין הצדדים, צריך לדאוג לשיח, להיכרות – יש אלף דברים שצריך לעשות

שמחה רוטמן:  אבל מה שימנע אם חס ושלום תהיה פה כנסת שתרצה לחוקק חוקים איומים ונוראים נגד ציבורים או נגד קבוצות – בית משפט לא יהיה מה שיעזור

שמחה רוטמן:  זה לא קרה בשום מקום בעולם, אין לזה אח ורע

שמחה רוטמן:  לעומת מה שכן יעזור זאת תרבות פרלמנטרית, תרבות של שיח, תרבות של הסכמות, ותרבות שאומרת שכאשר מגיעים להסכמות או כשלא מגיעים להסכמות בסוף מרימים אצבע ולכל אחד יש קול אחד

שמחה רוטמן:  הזכות הבסיסית בדמוקרטיה היא שלכל אחד יש קול אחד

שמחה רוטמן:  הזכות הזאת שנרמסת שוב ושוב ושוב על-ידי מערכת המשפט הישראלית, מתייחסים אליה פה כאילו היא סרח עודף של הדמוקרטיה

שמחה רוטמן:  מה זה הדמוקרטיה? הכול, חוץ מאשר לכל אחד יש קול אחד

שמחה רוטמן:       בהקשר הזה גם האמירה שכשמערכת כזאת לא מתפקדת אי אפשר לסמוך לא על מוסד הכנסת, לא על מוסד הממשלה – לא על מוסד בית המשפט

שמחה רוטמן:  אי אפשר לסמוך על שום מוסד

שמחה רוטמן:  אם נגיע, חס ושלום, ליום שכזה אין מוסד בכלל ואין חברה בכלל

שמחה רוטמן:  ומי שחושב שהמוסדות שהוא ייתן להם עכשיו את הכוח, הם אלה שישמרו עליו מפני יום שכזה – זה בדיוק הציטוט של לרנד הנד: "מי שבונה על בית משפט שישמר את רוח המתינות בחברה שלו סופו שהרוח הזאת תגווע בה"

שמחה רוטמן:  אפילו הקראתי את המשפט הזה בנאום הבכורה שלי

שמחה רוטמן:       חברת הכנסת קארין אלהרר ואחריה חבר הכנסת יואב סגלוביץ', הצהרות פתיחה קצרות ואחריהם ידברו ענת נשיץ וניסן שריפי

קארין אלהרר: תודה רבה

קארין אלהרר:  אני אולי אתחיל להתייחס לדברים שלך: עד היום, למיטב הבנתי, כנסת ישראל מתנהלת בשיטת המשמעת הקואליציונית

קארין אלהרר:  אני בטוחה שאם נעשה בדיקה, אפילו קטנה, לא היית חותם על כל הצעת חוק שמעבירה הקואליציה; ואם לא הייתה משמעת קואליציונית לא היית מצביע בעדם

קארין אלהרר:  אבל כשיש משמעת קואליציונית, לצערי, בכנסת לא כל אצבע יכולה לשנות

קארין אלהרר:  גם אתה יודע את זה, וראוי שהדברים ייאמרו

קארין אלהרר:       הערה נוספת: אנחנו לא באמת מחזקים את כוחה של הכנסת, לשיטת ההצעה שאתה מביא

קארין אלהרר:  הדבר שאנחנו מחזקים הוא הממשלה

קארין אלהרר:  אתה יכול להרים גבה, אבל זה המצב

קארין אלהרר:  אם היינו מחזקים את כוחה של הכנסת יכול להיות שהייתה פחות התנגדות

קארין אלהרר:       אני אגיד לך עכשיו, חבר הכנסת רוטמן, בחלוף חודשיים מתחילת הדיונים אני הגעתי למסקנה, אולי באיחור, ויש שיאמרו שהייתי נאיבית, וחשבתי שבאמת יכול להתקיים דיון מהותי וענייני בוועדה –   שלא נצליח להשפיע כאן בדיונים בוועדה על מהות הצעות החוק

קארין אלהרר:  לכן אני מבקשת לקבל את התייחסותך לעניין הפרוצדורה

קארין אלהרר:  למיטב הבנתי, אתם רוצים להעביר את הצעות החוק עד לסיומו של הכנס, דהיינו ב-2 באפריל

קארין אלהרר:  לכן אני מבקשת לדעת את סדר הזמנים: מה אתם מתכוונים להעביר, מה אתם לא מתכוונים להעביר

קארין אלהרר:  כי גם לנו כחברי כנסת, אפרופו כוחה של הכנסת, יש מקום ואמורה להיות גם עמדה ודעה

קארין אלהרר:  האם אתה מתכוון לקיים דיונים? שמעתי שמועה שאתה מתכוון לקיים דיון ביום חמישי

קארין אלהרר:  למיטב ידיעתי, אין דיוני תקציב, גם מגפה, ברוך השם, לא מסתובבת בישראל, ולכן אני לא מבינה מה הבהילות ומה הדחיפות

קארין אלהרר:  אתה יודע, לפעמים – אולי זה רמז מלמעלה – צריך פשוט להאט ולא להיות באמוק

קארין אלהרר:  אתמול בלילה לא הצלחתם להתגבר על עצמכם והבאתם גם את הנבצרות וגם את ההתגברות

קארין אלהרר:  אתה יודע, זה מאוד מצער - -     

שמחה רוטמן: הצהרת פתיחה קצרה

קארין אלהרר: אני אפילו לא בחצי מהזמן שלך

שמחה רוטמן: מה לעשות

קארין אלהרר: מאוד מצער אותי שמתוך רצון עז להביא את משנתכם המלאה מהר ככל שניתן אתם לא שמים לב מה קורה בדרך

קארין אלהרר:  העניין הוא שכשתבינו זה עשוי להיות מאוחר מידי

קארין אלהרר:  תודה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בבקשה

יואב סגלוביץ': אחרי ששמעתי גם את הקביעות המשפטיות, גם את ההיסטוריות וגם את ההיסטוריוסופיות שלך – האמת היא, אני פחות מתוחכם, אין לי כל המילים הגבוהות האלה – אני רוצה להסתכל רגע על המציאות

יואב סגלוביץ':  האם על-פי ההצעות המשפטיות שעולות פה אחרי שחוקק חוק דרעי 2 – ויחוקק חוק דרעי 2 כי זה בהסכם קואליציוני – האם, לשיטתך, אי אפשר להתערב בו כי כתוב בו "חוק יסוד"? אני גם יודע את התשובה – התשובה היא "לא"

יואב סגלוביץ':  התשובה היא "לא" כי זה מה שאמרו בהתחלה, התשובה היא "לא" כי זה המוטיב המרכזי לכל האירוע הזה

יואב סגלוביץ':  יש פה אירוע פוליטי בקומה הראשונה, מעליו מעטפת שהכול בסוף זאת כסות חוקתית

יואב סגלוביץ':  אבל בסוף זה אירוע פוליטי שצריך להכשיר דרכו את חוק הגיוס

יואב סגלוביץ':  לכן ההתגברות עלתה אתמול; אחר כך את חוק יסוד: לימוד תורה של גולדקנופף – שני חוקים מפלים בהגדרה; לעשות סדר בכל מיני דברים ביהודה ושומרון שחשוב לכם שהם נוראים בפני עצמם של אפליה מסודרת, מאורגנת ושיטתית, להפקיר את חיילי צה"ל בהקשרים בינלאומיים כי זה לא מעניין אתכם

יואב סגלוביץ':  ואת כל זה לעטוף במעטפת שבסופו של דבר - - - את הדמון הגדול אהרון ברק שהוא הבעיה שלכם

יואב סגלוביץ':  הבעיה שלכם היא שאתם פשוט לא מנהלים את האירוע

יואב סגלוביץ':       אחרי שאמרתי את זה – ועדת חוקה, חוק ומשפט עוסקת לכאורה בראשותך בדברים מהסוג הזה אבל בפועל היא מכשירה כל שרץ – במקרה הזה – שיאפשר שחיתות, שיאפשר פגיעה

יואב סגלוביץ':  אני חוזר עכשיו מהוועדה המיוחדת לענייני חוק בן גביר 2

יואב סגלוביץ':  כי חוק בן גביר 1 עבר וראינו את התוצאות שלו

יואב סגלוביץ':  ראינו את התוצאות של מה שקרה פה

יואב סגלוביץ':  לכן מעבר לכל העטיפות המשפטיות, ויבואו לפה משפטנים מכל הסוגים ומכל המינים – בסוף זה אירוע פוליטי הכי נמוך והכי שפל שאני זוכר

יואב סגלוביץ':       שנית, לגבי לוחות הזמנים – ופה אני אומר לך את זה בצורה הכי ברורה והכי ישירה – אנחנו חברי כנסת – לא טירונים אצלך ולא עובדים אצלך

יואב סגלוביץ':  לא יכול להיות מצב שישאירו אותנו תלויים באוויר, האם יש דיון או אין דיון

יואב סגלוביץ':  אם יש דיון ביום חמישי – ואני פונה גם לאיל, מנהל הוועדה – אנחנו לא טירונים

יואב סגלוביץ':  אני פונה אליך כי אתה המוציא לפועל של העניין הזה ואין לי תלונות אליך, אבל חשוב לי שתדעו - - - יש מצב יהיה דיון ביום חמישי

קארין אלהרר: גם על היום

קארין אלהרר:  לא ברור עד מתי

יואב סגלוביץ': גם על היום – מתי זה ייגמר, מתי זה לא ייגמר

יואב סגלוביץ':  אנחנו לא תלויים על חוט אצלך בשום אופן – לא אצלך ולא אצל אף אחד אחר

יואב סגלוביץ':  לכן אני מבקש עכשיו לדעת בצורה מסודרת: אם יש דיון ביום חמישי אני רוצה לדעת מתי הוא מתחיל ומתי הוא נגמר; אם היום אנחנו צריכים להגיע אחרי המליאה אנחנו נגיע

יואב סגלוביץ':  מתי זה נגמר? בכל אופן, לגבי יום חמישי אני פונה דרכך אבל לא רק דרכך, אלא גם דרך הייעוץ המשפטי של הוועדה לייעוץ המשפטי של הכנסת – אני רוצה חוות דעת משפטית, האם זה נכון בתקופה כזאת חמישה ימי עבודה בשבוע, להיות בוועדת החוקה כאשר מי שקובע את הלו"זים מעכשיו לעכשיו הוא יושב-ראש הוועדה

יואב סגלוביץ':  זה לא מקובל, לא קביל, לא יקרה

יואב סגלוביץ':  נקודה

שמחה רוטמן: תודה

יואב סגלוביץ': זה אני אומר לך כי התבלבלת בדבר אחד - -     

שמחה רוטמן: תודה

יואב סגלוביץ': אתה לא צריך להודות לי כי אני כרגע תוקף אותך

שמחה רוטמן: לא אכפת לי

יואב סגלוביץ': אני מבין שלא אכפת לך

קארין אלהרר: ברור שלא אכפת לך

קארין אלהרר:  רואים

יואב סגלוביץ': ברור שלא אכפת לך

יואב סגלוביץ':  ההתנהגות שלך היא כוחנית - -     

שמחה רוטמן: תודה

יואב סגלוביץ': - - עטופה במעטפת של מתק שפתיים - -     

שמחה רוטמן: תודה, חבר הכנסת סגלוביץ'

יואב סגלוביץ': - - בן אדם שעלה עם חוט של הליום באוויר - -     

שמחה רוטמן: תודה

יואב סגלוביץ': - - מתישהו ינותק החוט – תמצא את עצמך שם לבד

יואב סגלוביץ':  חבל

יואב סגלוביץ':  זה גם מקום עבודה, לא רק מקום שמעבירים חוקים

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת סגלוביץ'

שמחה רוטמן:  אני רק אעיר בנוגע לדברים האלו שלמרות שההודעה נשלחה אתמול איש - -     

קארין אלהרר: אה, אתמול

קארין אלהרר:  אתה לא יודע מה קורה איתך השבוע?      

שמחה רוטמן: חברת הכנסת קארין אלהרר, אני מדבר כרגע

קארין אלהרר: ב-21:00 בערב היא נשלחה אתמול

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  במקרה שלא שמתם לב, כי לא הייתם בישיבה, כנראה, הלו"ז של השבוע השתנה בגלל שאתמול במליאה עבר חוק פג תוקף ביום שישי

שמחה רוטמן:  אפשר לתהות למה הוא עבר אתמול במליאה, אבל זה אירוע שלא בשליטתי

שמחה רוטמן:  הוא עבר ולקח לנו זמן דיון גם מהיום וגם מהרצף הדיוני שתכננתי היום - -     

קארין אלהרר: אפשר היה להוריד את הנבצרות, את ההתגברות – היה מה להוריד

שמחה רוטמן: קארין, אני בטוח שמאוד חסר לך לנהל קואליציה

שמחה רוטמן:  בשביל לנהל קואליציה כל מה שצריך זה להיבחר ברוב דמוקרטי

שמחה רוטמן:  ככה זה במדינה דמוקרטית

קארין אלהרר: אל תדאג, עוד יבוא היום

שמחה רוטמן: יכול להיות

שמחה רוטמן:  אבל מאחר שכרגע הציבור בחר אחרת אז הקואליציה לא מתנהלת על-ידייך למרות הקושי שבדבר

שמחה רוטמן:       אתמול עבר במליאה חוק בקריאה ראשונה שצריך לעבור עד יום שישי כדי שלא לייצר חסר

שמחה רוטמן:  לכן קיימנו דיון היום שלא תוכנן קודם לכן כאשר נודע לנו שמתכננים להעביר את זה וגם את הדחיפות להעברת החוק הזה

שמחה רוטמן:  לכן קבענו היום דיון וזה השתנה – זה לא בשליטתנו

שמחה רוטמן:  כתוצאה מהדבר הזה חשבתי וגם לא ידעתי עד תחילת הישיבה הקודמת כיצד תנהגו בקשר לחוק הזה – האם תבינו שמדובר בחוק חיוני וחשוב ותגיעו לגביו להסכמות או שתעשו פיליבסטר

שמחה רוטמן:  לכן לא ידעתי מה קורה עם הדיון היום – האם הדיון היום יסתיים בתוך שעה, האם הוא לא מסתיים בתוך שעה, האם אני אצטרך את השעות של אחר הצהריים לטובתו, האם אני לא אצטרך את השעות של אחר הצהריים לטובתו, האם אני אצטרך את יום חמישי או לא אצטרך את יום חמישי - -     

יואב סגלוביץ': זאת לא שאלה האם אתה צריך את יום חמישי, זה לא קטע של הצרכים שלך

שמחה רוטמן: לא אני, מדינת ישראל

יואב סגלוביץ': אתה לא הבנת את האירוע, אנחנו לא עובדים אצלך - -     

שמחה רוטמן: לא אני, לא אני

יואב סגלוביץ': - - יש פה כנסת, יש נוהגים בכנסת - -     

שמחה רוטמן: יואב, יואב

יואב סגלוביץ': - - ולגבי הפיליבסטר – גלעד קריב דיבר איתך

יואב סגלוביץ':  זה לא שאתה לא יודע - -     

שמחה רוטמן: יואב, יואב - -     

יואב סגלוביץ': - - אתה יודע

יואב סגלוביץ':  גלעד קריב היה פה כי אני הייתי למעלה בוועדה, והוא סיכם איתך

שמחה רוטמן: יואב, אבל זה קרה, ולמרות שההודעה נשלחה ב-21:00 בערב קיבלתי טלפון – לא אגיד ממי כי אני לא מסגיר שיחות אבל אתם יכולים לנחש ממי – שאומרים לי, חברי כנסת מתלוננים

שמחה רוטמן:  אמרתי: מפליא כי אף חבר כנסת לא דיבר איתי

שמחה רוטמן:  אז מפליא שהם מתלוננים אליכם שאני לא קשוב לבקשות שלהם

קארין אלהרר: מתי היית קשוב לבקשות שלנו?      

שמחה רוטמן: אתם לא פניתם אפילו

קארין אלהרר: מתי היית קשוב? כל שבוע מבקשים לו"ז

שמחה רוטמן: יואב, האם פנית אליי בנושא הזה עד לרגע זה? סליחה, מותר שאלה? פנית אליי בנושא הזה?      

יואב סגלוביץ': לא מותר שאלה

יואב סגלוביץ':  תודה

שמחה רוטמן: לא? לא פנית אליי בנושא הזה

קארין אלהרר: תגיד, שבוע שעבר לא ביקשנו לו"ז?      

שמחה רוטמן: קארין, האם פנית אליי בנושא הזה?      

קארין אלהרר: שבוע שעבר לא ביקשנו לו"ז?      

שמחה רוטמן: האם פנית אליי בנושא הזה?  

יואב סגלוביץ': תגיד לי, נראה לך שאנחנו עובדים אצלך?      

שמחה רוטמן: האם פנית אליי בנושא הזה?      

יואב סגלוביץ': תגיד לי, רוטמן, אני רוצה לנהוג איתך מנהג של כבוד למרות שקשה - -      

שמחה רוטמן: פנית? לא פנית

שמחה רוטמן:  לא, בסדר

יואב סגלוביץ': - - לא עובד אצלך, יש נוהגים בכנסת - -     

שמחה רוטמן: זעקת הקוזק הנגזל - -     

יואב סגלוביץ': לא קוזק ולא נגזל

שמחה רוטמן: זעקת הקוזק הנגזל תמשיך להישמע - -     

יואב סגלוביץ': רוטמן, תפסיק להתבכיין - -     

שמחה רוטמן: - - אני אעשה שימוש בסמכותי לקבוע סדר יום - -     

יואב סגלוביץ': - - אתה מתבכיין כל הזמן - -     

שמחה רוטמן: - - ואתם תמשיכו - - -     

יואב סגלוביץ': - - גם מתבכיין וגם מתקרבן, רק מתבכיין וגם מתקרבן - -     

קארין אלהרר: רגע, מה קורה ביום חמישי? הלו

יואב סגלוביץ': - - עושה קולות של אומלל

יואב סגלוביץ':  אתה לא אומלל

שמחה רוטמן: אני אעביר תשובה בדרך שבה אתם פונים אליי

יואב סגלוביץ': בסדר

יואב סגלוביץ':  תעביר דרך הייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן: בעזרת השם

יואב סגלוביץ': הייעוץ המשפטי של הכנסת הוא לא שלך, גם לא של הוועדה

שמחה רוטמן: אעביר תשובה בדרך שבה אתם פונים אליי

יואב סגלוביץ': מה ששלך הוא קול אחד, חבר כנסת אחד במפלגה אחת - -     

שמחה רוטמן: תודה, תודה

יואב סגלוביץ': - - גזענית, הומופובית - -     

שמחה רוטמן: תודה רבה

יואב סגלוביץ': - - חתומה על תכנית ההכרעה – שם אתה נמצא - -     

שמחה רוטמן: תודה, תודה

יואב סגלוביץ': - - כל האירוע הזה הוא בגלל הדברים האלה

יואב סגלוביץ':  תודה רבה

שמחה רוטמן: כל מי שצופה בדיון ברורה מאוד הבריונות שבה אתה נוהג

שמחה רוטמן:  ברור גם שהצורך שלך להתלונן על סדרי דיון - -     

יואב סגלוביץ': יש לי קבוצת פקודות של אנרכיסטים ביום חמישי

יואב סגלוביץ':  זה בדיוק נתקע לי בתכנון

שמחה רוטמן: תודה רבה

יואב סגלוביץ': ביום חמישי ב-8:00 אני בקבוצת פקודות עם אלפי אנשים ויש לי תכניות שקבעו לי למעלה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת יואב סגלוביץ'

שמחה רוטמן:  כאמור, מאחר שלא היית בדיון הקודם אז אתה מן הסתם יודע כי התעדכנת דרך גלעד - -     

יואב סגלוביץ': גלעד בא אליך בשמנו לתאם את העניין - - -     

שמחה רוטמן: לא, הוא לא

שמחה רוטמן:  אני פניתי אליו - -     

יואב סגלוביץ': - - - חוק בן גביר המופרע והמופרך - -     

שמחה רוטמן: אני פניתי אליו

שמחה רוטמן:  גם פה אתה אומר דברים לא נכונים

שמחה רוטמן:  אבל גם זה לא מפתיע, יואב

קארין אלהרר: מה לגבי יום חמישי?      

שמחה רוטמן: אני אעביר את התשובה שלי בדרך שבה אני אבחר בדיוק כפי שאתם בוחרים להעביר את השאלות שלכם אליי

שמחה רוטמן:  תודה רבה

יואב סגלוביץ': הוא נעלב שפנינו ליועצת המשפטית של הכנסת - -      

שמחה רוטמן: לא נעלב בכלל

יואב סגלוביץ': - - כי זה פוגע לו בכושר המנהיגות - -     

שמחה רוטמן: לא נעלב בשום צורה שהיא

יואב סגלוביץ': - - וביכולת ההפעלה שלו של הוועדה

שמחה רוטמן: תודה

קארין אלהרר: - - -     

יואב סגלוביץ': - - ולכן הוא לא מבין איך בכלל אני מעז - -     

שמחה רוטמן: תודה רבה, תודה רבה, יואב

שמחה רוטמן:  אתה מפריע

יואב סגלוביץ': - - להתקשר ליועצת המשפטית - - - ולשאול אם זה מקובל שיש חמישה ימי דיונים בשבוע - -     

שמחה רוטמן: יואב, אתה מפריע לקיום הדיון

יואב סגלוביץ': - - התשובה היא שזה לא מקובל - -     

שמחה רוטמן: יואב, אתה מפריע לקיום הדיון

יואב סגלוביץ': - - ואתה נעלבת, ואתה רגיש

יואב סגלוביץ':  הבנתי

קארין אלהרר: תן לו

קארין אלהרר:  הוא רוצה לצאת

שמחה רוטמן: יואב, אתה מפריע לקיום הדיון

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  בהתאם למה שסוכם אנחנו הפצנו את הנוסח של חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 4) להסתייגויות שיהיה עד השעה 17:00

שמחה רוטמן:  לאחר מכן יהיה דיון להנמקת הסתייגויות בתיאום לאחר ישיבת המליאה לעשות זאת, בעזרת השם, ולהצבעות כמסוכם

ד"ר גור בליי: זה הופץ היום?      

שמחה רוטמן: ברגעים אלה הוא מופץ עד השעה 17:00

קארין אלהרר: עכשיו הופץ

קארין אלהרר:  מה היום?     

שמחה רוטמן: כן, זה מה שסוכם

ד"ר גור בליי: זאת ההסכמה עם גלעד

שמחה רוטמן: זה היה הסיכום

שמחה רוטמן:  לכן מעבר למה שסוכם היום אחר הצהריים לא יהיו עוד ישיבות כמו שסוכם גם עם גלעד מעבר לישיבה שהזכרתי עכשיו

שמחה רוטמן:  בכל הנוגע ליום חמישי, כפי שהודעתי אתמול, אנחנו נודיע בהמשך היום

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  את המשך הישיבה ינהל במקומי חבר הכנסת פינדרוס מאחר שאני צריך לצאת

קארין אלהרר: מה זה הדבר הזה?      

שמחה רוטמן: תודה רבה

קארין אלהרר: מה? להתראות

יואב סגלוביץ': תודה רבה

יואב סגלוביץ': פינדרוס, זה לא אישי

יואב סגלוביץ':  אבל אני אשאר

יצחק פינדרוס: חבל שזה לא אישי

יואב סגלוביץ': אבל אני אשאר

יצחק פינדרוס: חבל שזה לא אישי

יצחק פינדרוס:  זה היה מוסיף לי קולות בפריימריז אם זה היה אישי

יצחק פינדרוס:  חבל, חבל

יואב סגלוביץ': לא, לא, אני אהרוס לך גם את הפריימריז

יואב סגלוביץ':  אבל אני מבין שאתה פחות רגיש אז אולי יהיה פה יותר מצחיק

יצחק פינדרוס: עורכת דין ענת נשיץ, בבקשה

ענת נשיץ: כבוד היושב-ראש, ועדה נכבדה, תודה על ההזדמנות לדבר בפניכם היום

ענת נשיץ:       שמי ענת נשיץ

ענת נשיץ:  דור שביעי בארץ

ענת נשיץ:  אמא שלי הייתה מסורתית, הבית היה כשר

ענת נשיץ:  אני משקיעה ויזמת בתחום מדעי החיים

ענת נשיץ:  בין היתר יזמתי והקמתי עם מספר חברים את הקרנות הישראליות של קרן גלובלית שמנהלת 20 מיליארד דולר בתחילה בשיתוף פעולה עם המדינה

ענת נשיץ:  עם אנשים רבים ומוכשרים יצרנו כאן תעשייה שלמה שהניבה תרופות למגוון מחלות והביאה מזור לאנשים רבים בכל העולם

ענת נשיץ:  חייתי בחו״ל וחזרתי מבחירה חופשית לחלוטין עם בעל הולנדי שהוא יותר ציוני מהרבה ישראלים, שאהב את האנרגיה, התעוזה והחוכמה של העם היפה שלנו

ענת נשיץ:  יחד אנחנו מגדלים ילדים מופלאים, דור העתיד

ענת נשיץ:  התחלתי את דרכי כעורכת דין

ענת נשיץ:  גדלתי על ברכי אבא שחלקכם הכרתם אותו, שלימד אותי מהו שלטון חוק מגיל צעיר ולקח אותי לבית משפט בגיל 5 ובערוב ימיו לקח את הבן שלי לבית משפט עליון

ענת נשיץ:       אני כאן כהייטק, אשה, אמא, אזרחית

ענת נשיץ:  עד לפני חודשיים מעולם לא הייתי בהפגנה

ענת נשיץ:  כמוני רוב האנשים שיוצאים לרחובות ומגיעים לדבר איתכם עכשיו על פני כל הקשת הפוליטית

ענת נשיץ:  כי זה לא פוליטי, זה קיומי לכולנו

ענת נשיץ:      חברים, אני כאן לומר לכם שאתם פותרים את הבעיה הלא נכונה, מהסיבות הלא נכונות, בצורה הלא נכונה

ענת נשיץ:  אני רוצה להאמין שלכולנו יש כוונות טובות, ולצערי, ידועה האמירה במה רצופה הדרך לגיהינום

ענת נשיץ:      אתם פותרים בעיית מיקרו כשהבעיה היא בעיית מאקרו

ענת נשיץ:  הדמוקרטיה הישראלית שברירית משום שלא סיימנו את העבודה

ענת נשיץ:  המצע החוקתי שלנו חסר, ומוסדות השלטון אינם מאוזנים

ענת נשיץ:  מגילת העצמאות ציינה מפורשות את הציפייה לחוקה שתעגן זכויות יסוד, וחוקי היסוד המועטים והחלשים שחוקקנו בדרך לחוקה לא עושים את העבודה

ענת נשיץ:  שלוש הרשויות שהחלו נפרדות התמזגו לשתיים, כשהרשות המחוקקת והמבצעת זהות למעשה, ורק השופטת מסוגלת להעביר איזושהי ביקורת כדי לרסן במידה מסוימת את הכוח המוחלט של הריבון

ענת נשיץ:  לכן אין טעם לדבר על הפרטים – 61 או 65 חברי כנסת למשל – כשהעקרונות אינם פתורים

ענת נשיץ:      הסיבות לא נכונות

ענת נשיץ:  יש פה עירוב של תחושות קיפוח, כעס ונקמה, מהולים בתחושת כוח לחוקק מה שעולה על דעתכם כי, כדבריכם, ״ניצחתם״

ענת נשיץ:  אלה אינן סיבות טובות

ענת נשיץ:  אתם משתמשים בבחירות חופשיות כדי להסיר את הווקטור היחיד שמגן על זכויות יסוד ומרסן את הכוח האבסולוטי שהופך משטר לדיקטטורי

ענת נשיץ:  זה לא לגיטימי, ולא צריך דוקטורט בהיסטוריה כדי לדעת שזה תמיד נגמר רע

ענת נשיץ:  ולכן כולנו התעוררנו, והתעוררנו מאוד

ענת נשיץ:  כי יש עם מי לדבר בתנאי שפותרים את הבעיה הנכונה בצורה הנכונה

ענת נשיץ:       תחשבו על אירן – אתם מעדיפים להניח לה לפתח נשק גרעיני ולסמוך עליה שלא תשתמש בו, או למנוע ממנה לרכוש את הכוח להשמיד את העולם? אני חושבת שהתשובה ברורה

ענת נשיץ:  זה בדיוק אותו דבר

ענת נשיץ:  אתם מבקשים כוח אבסולוטי ואומרים לנו ״תסמכו עלינו, יהיה בסדר״

ענת נשיץ:  אפילו אם אנחנו סומכים על הממשלה הנוכחית, מי יודע מי יהיה שם אחריכם? אם הכול היה מבוסס על ״תסמכו עלינו״ לא היה צורך בחוקים ובהסכמים, שתפקידם להסדיר את ה-downside

ענת נשיץ:  ואני מסכימה עם כבוד היושב-ראש שדיבר לפני שיצא שבלי אמון אין כלום, אבל לפעמים כדי שיהיה אמון צריך שחוקי המשחק יהיו ברורים ומוגנים

יצחק פינדרוס: סליחה, אני משתדל לא להפריע

יצחק פינדרוס:  על מי את רוצה שאני אסמוך? אנחנו בשני צדי המתרס בעניין הזה - -     

ענת נשיץ: כן

יצחק פינדרוס: אני מקדים ואומר, אני לא מנסה לטייח את זה – אנחנו משני צדי המתרס לגמרי

יצחק פינדרוס:  אני שואל: על מי את רוצה שאני אסמוך? אני מרגיש את מה שאת מרגישה על פוליטיקאים, אולי אפילו קצת יותר על המערכת היום

יצחק פינדרוס:  ולא מנקם

ענת נשיץ: אני בטוחה שיותר כי אתה מכיר אותה יותר

יצחק פינדרוס: לא, אני הופך – אני סומך עליהם פחות ממה שאת סומכת על הפוליטיקאים

יסמין פרידמן: הוא מדבר על המערכת המשפטית

ענת נשיץ: הבנתי

יצחק פינדרוס: אני סומך על שופטי בית המשפט העליון שיגנו עליי – במירכאות – פחות ממה שאת סומכת על פוליטיקאים שיגנו עלייך מכל קצות הקשת

יצחק פינדרוס:  אז אני שואל, מה את מציעה לי?      

ענת נשיץ: אני מציעה

יצחק פינדרוס: אני באותה תחושה שלך

יצחק פינדרוס:  התחלת טוב – אמרת, אני פעם ראשונה בהפגנה

יצחק פינדרוס:  מה לעשות, אני בן 51, 45 שנה מהחיים שלי הייתי בהפגנות

יצחק פינדרוס:  זה השוני

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת אני נמצא בצד השני של המתרס

יצחק פינדרוס:  אז כל מה שאת אומרת, תעשי היפוך מראה – תציעי לי הצעה אמיתית מה אני עושה

יצחק פינדרוס:  אני מרגיש אותו דבר אבל כלפי בניין אחר, הבניין השכן, לא הבניין הזה

ענת נשיץ: אני מבינה את זה

יצחק פינדרוס: תגידי לי מה לעשות, מה את מציעה לי?      

ענת נשיץ: אני מבינה את זה לגמרי, ואני אגיד לך מה אני מציעה

יצחק פינדרוס: אני מבין אותך

יצחק פינדרוס:  את יודעת למה אני מבין אותך?      

ענת נשיץ: למה?      

יצחק פינדרוס: כי אני חי בתחושה הזאת 45 שנה

יצחק פינדרוס:  לכן אני שואל אותך מה בהיפוך מצב את מציעה לי

ענת נשיץ: אני יודעת מה צ'רצ'יל אמר

ענת נשיץ:  הוא בטח לא המציא את זה, אנשים אמרו לפניו: כגודל המשבר גודל ההזדמנות

ענת נשיץ:  אני באמת חושבת שיש כאן הרבה issues שהיו כאן הרבה זמן והם לא פתורים לכל הכיוונים

יצחק פינדרוס: בגישה שלי יש issue אחד, לא המון

ענת נשיץ: אז יש עוד

ענת נשיץ:  נכון?      

יצחק פינדרוס: לא, לא

יצחק פינדרוס:  בנושא הזה יש issue אחד

יצחק פינדרוס:  אני חושב שנגעת בנקודה

ענת נשיץ: זה עם שיש בו המון צבעים, המון דעות, המון רעיונות, המון חירויות שאנשים אכפת להם - -     

יצחק פינדרוס: זה כבר - - -     

ענת נשיץ: לא דיברתי על צבעים racial, דיברתי על צבעים של רעיונות ודעות

ענת נשיץ:  הרעיון הוא שלא סיימנו את מלאכת החקיקה מהם העקרונות שיש לנו במשותף, ולא סיימנו את מלאכת החקיקה איך צריכה להיראות שיטת המשטר כאן כדי שההפרדה בין הרשויות תהיה כזאת כדי שאנשים ירגישו מוגנים

ענת נשיץ:  זה מה שאני מציעה

ענת נשיץ:  אני מציעה שנעשה את זה - -      

יצחק פינדרוס: אבל לא זה מה ששאלתי

ענת נשיץ: אז מה השאלה?      

יצחק פינדרוס: אני מקבל את מה שאת אומרת שאין הסדר חוקתי בהפרדת הרשויות כאן

ענת נשיץ: אז בואו נעשה הסדר

יצחק פינדרוס: אין כרגע הסדר חוקתי בהפרדת הרשויות כרגע

יצחק פינדרוס:  הסיבות שאין הסדר הן בדיוק הסיבות שאת מנית

יצחק פינדרוס:  נעשה, קודם כול, מיפוי מה הבעיה

ענת נשיץ: נכון

יצחק פינדרוס: מה שאת חושבת על המערכת הפוליטית שיכולה להגיע לאיראן אני חושב על בית משפט עליון

יצחק פינדרוס:  בסדר? תעשי היפוך מראה

יצחק פינדרוס:  קחי את כל הטיעונים שאמרת, רק ההבדל הוא שאת נכנסת להפגנה לפני חודשיים ואני נכנסתי להפגנה לפני 45 שנה

יצחק פינדרוס:  אבל זאת המציאות

יצחק פינדרוס:  היפוך מראה זה הסיטואציה כרגע

יצחק פינדרוס:  עכשיו את אומרת לי, תסמוך על בית משפט עליון, ואני אומר לך, תסמכי על פוליטיקאים מסיבה פשוטה: כי ההגנה המינימלית שאת מקבלת היא מבית משפט עליון, וההגנה המינימלית שאני מקבל היא מהפוליטיקאים

יצחק פינדרוס:  איך את מציעה לפתור את זה?      

ענת נשיץ: אני אגיד לך איך

יצחק פינדרוס: לחזור שוב לאותו דבר? אני סומך עליהם – זאת העובדה

יצחק פינדרוס:  אני יכול לכתוב את זה בצורה כזאת, בצורה כזאת, בצורה הפוכה – אני שם את הדבר על השולחן ואני שואל בדיוק מה שאת אמרת

יצחק פינדרוס:  לכן אני גם מרגיש מה שאת אומרת כי אני בא משם

יצחק פינדרוס:  תגידי לי מה את מציעה

ענת נשיץ: אני מציעה שבמקום לתקן עוול בעוול נעשה צעד אחורה

יצחק פינדרוס: - - -     

ענת נשיץ: כי מה קורה פה? יש שלושה וקטורים ובעצם יש שניים: יש רשות מחוקקת ומבצעת שמצביעות יחד בגדול כי יש הסכמים קואליציוניים - -     

יצחק פינדרוס: - - -     

ענת נשיץ: - - כמו שאמרה קודם קארין שיצאה; ויש הרשות השופטת שנכנסה למשוואה הזאת כי יש פה לקונה של עיגון זכויות יסוד כי לא השלמנו את החקיקה של החוקה ולא ביצרנו דברים שלאנשים חשוב

ענת נשיץ:  לכן נשארה העמימות ולכן זה מה שקרה

ענת נשיץ:  אז במקום להגיד, עשו לנו ככה ועשו לנו ככה שבזה כולם מתעסקים כל היום - -     

יצחק פינדרוס: לא זה מה שאמרתי

ענת נשיץ: כבודו לא עושה את זה, אני יודעת

ענת נשיץ:  אבל בעם זה מה שקורה

ענת נשיץ:  כולם רבים ומתווכחים

ענת נשיץ:  אני אומרת – בואו נטפל בבעיה

ענת נשיץ:  בוא באמת נפסיק את הדבר הזה

יצחק פינדרוס: אני מרגיש בכנות שלא קיבלתי תשובה לשאלה שלי

שלי טל מירון: חוקה, זאת התשובה

יצחק פינדרוס: לא, אני לא מרגיש שקיבלתי תשובה לשאלה

ענת נשיץ: זאת התשובה

יסמין פרידמן: אדוני היושב-ראש, זה לא התפקיד שלה לתת תשובה

יסמין פרידמן:  אנחנו נבחרי הציבור

יסמין פרידמן:  אנחנו צריכים לספק - -     

יצחק פינדרוס: סליחה שהפרעתי לך בניהול הוועדה

יצחק פינדרוס:  דברי

יסמין פרידמן: נו, באמת

יצחק פינדרוס: אני לא שאלתי שאלה פוליטית - -     

יסמין פרידמן: אנחנו פה בדיון

יסמין פרידמן:  אז אמרתי - - - לא היא אמורה לתת תשובה

יצחק פינדרוס: כשבן אדם בא, מראה מצוקה, שיקפתי ושאלתי האם יש לה איזשהו רעיון

יצחק פינדרוס:  כי כמו שאמרתי אתמול כל רעיון אני מוכן לקבל באמת

יסמין פרידמן: אז היא אמרה – חוקה

יצחק פינדרוס: אני שאלתי שאלה, לא לצורך הפרוטוקול הפוליטי

יצחק פינדרוס:  ממש לא לצורך הפרוטוקול הפוליטי

יצחק פינדרוס:  אין לי עכשיו עוזר שמצלם אותי ומפיץ ביוטיוב

יצחק פינדרוס:  אין לי יוטיוב, אין לי פייסבוק, אין לי טוויטר

יצחק פינדרוס:  אין לי

ענת נשיץ: אתה לא מפסיד כלום

יצחק פינדרוס: אני יודע

יצחק פינדרוס:  אז שאלתי שאלה כנה

ענת נשיץ: אז זאת התשובה שלי

ענת נשיץ:  התשובה שלי היא שאנחנו צריכים חוקה - -     

יצחק פינדרוס: שנעשה חוקה

יצחק פינדרוס:  הבנתי

ענת נשיץ:  - - שחוקי היסוד לא מספיקים, שהלקונות שיש לנו בצורת ביצור ההפרדה הן משמעותיות, ולכן אנחנו כאן בסיטואציה שאיבדנו אמון

ענת נשיץ:       אני אשלים את הדברים?      

יצחק פינדרוס: כן, בהחלט

ענת נשיץ: תודה

ענת נשיץ:  תודה על השאלה

ענת נשיץ:       ה״תסמכו עלינו״ לא עובד כאן ביתר שאת כי קרו כמה דברים לאחרונה, למשל: פיטורי ניצב מחוז תל-אביב על-ידי שר שרצה ולא קיבל מספיק דם ברחובות, וכמה חוקים שהונחו לאחרונה על שולחן הכנסת שתוצאתם נטילת זכויות יסוד

ענת נשיץ:  לטעמי לפחות, לא ככה פותרים בעיות – במהירות עצומה, באגרסיביות – כך זה נראה אצלנו – עם אפס הקשבה ומקסימום עקשנות וגם כשיש הקשבה לא נראה לי שאנחנו מצליחים לייצר את הדיאלוג הנכון

ענת נשיץ:  התוצאה של כל זה היא אבדן אמון פנימי ובינלאומי, לצערי

ענת נשיץ:      לכן אנחנו רואים חצי מיליון אנשים ברחובות בשבת האחרונה ומספרים גדלים כל יום של מתנגדים על פני כל הקשת הפוליטית

ענת נשיץ:  אני חוזרת על זה: זה לא פוליטי, זה קיומי, בעינינו, לפחות

ענת נשיץ:  אני חושבת שזה קיומי לעם

ענת נשיץ:  לכן אתם רואים את כל העולם אומר לכם לעצור, ולכן אתם רואים משקיעים בורחים מכאן

ענת נשיץ:  הנזק שנגרם כל כך עצום שאין ברירה, אלא לתקן באמת

ענת נשיץ:  וזה כן לחזור כמה צעדים אחורה

ענת נשיץ:  אנשים לא יקבלו חזרה לסטטוס קוו הקודם, כי האמון נשבר והעמימות לא מניחה את הדעת

ענת נשיץ:  זה כמו גומייה שנמתחה – כשהיא משתחררת, היא עפה לצד השני

ענת נשיץ:      מסכמת לכם את הנזק למרות ששמעתם: הייטק, שהוא 25% מההכנסות, 54% מהייצוא, אחוז ניכר מכוח הקניה ו-40% מהצמיחה בחמש השנים האחרונות תלוי בהון כספי ש-85% ממנו מגיע ממשקיעים זרים ובהון אנושי שמורכב מאנשים כמוני שחזרו או נשארו כאן מרצון חופשי לחלוטין

ענת נשיץ:  שני סוגי ההון האלה מאוד מוביליים

ענת נשיץ:  לקח לנו 30 שנה לבנות אמון משקיעים במותג start-up nation ותנאי הכרחי לאמון הזה היה חוזקה ויציבותה של מערכת המשפט ויכולתה להגן על זכויותיהם

ענת נשיץ:  לקחו חמש דקות להרוס את האמון הזה, וייקח זמן לבנות אותו שוב, אבל חייבים לנסות

ענת נשיץ:  גם ההון האנושי מובילי

ענת נשיץ:  לכולנו יש אלטרנטיבות, וכל יזם באשר הוא נלחם שנים במשקיעים שלחצו עליו לעבור לארצות הברית

ענת נשיץ:  אם תעבירו את החקיקה הזאת ליזמים לא תהיה סיבה להיות פה – גם עסקית וגם פרסונלית

ענת נשיץ:  יותר קל לבנות חברות בארצות הברית, זה בטוח

ענת נשיץ:       הכלכלה בכללותה כבר סובלת, וזאת רק ההתחלה

ענת נשיץ:  השקל נחלש מול הדולר, וירד מ-3

ענת נשיץ: 25 באוגוסט ל-3

ענת נשיץ: 6 בערך עכשיו

ענת נשיץ:  הוא יכול בקלות להגיע ל-4, 5, 6 ויותר

ענת נשיץ:  הריבית והאינפלציה תעלינה - -     

יצחק פינדרוס: כמה היה השקל לפני חודשיים?      

ענת נשיץ: באוגוסט הוא היה 3

ענת נשיץ: 25

יצחק פינדרוס: לא, לפני חודשיים, שאלתי

ענת נשיץ: לא בדקתי

ענת נשיץ:  אתה רוצה לקרוא מה J

ענת נשיץ: P Morgan אמרו, מה Moody's אמרו? מה כולם אמרו? יש מספיק אנשים יותר מומחים לכלכלה ממני שאמרו דברים שאמרו דברים יותר נוראיים

יצחק פינדרוס: - - - 500 פרופסורים שחתמו בעד הרפורמה

ענת נשיץ: יש עוד הרבה פרופסורים שחתמו נגד

יצחק פינדרוס: נכון

ענת נשיץ: זה אומר פחות שקלים בכיס של כולם – משכנתה וכל מיני דברים נהדרים כאלה

ענת נשיץ:  התקציב שאושר על ידי הממשלה לאחרונה – אני יודעת – אינו ממדל את השלכות השינויים החוקתיים המוצעים, ואינו מחזיק מים; הנזק הביטחוני והמדיני עצומים אף הם

ענת נשיץ:  גל הפיגועים שהחל, וההסכם בין איראן לסעודיה הם רק ההתחלה

ענת נשיץ:  הפעם לא נזכה לגיבוי משותפותינו בעולם כי הפרנו את בסיס השותפות, שהרי הוא דמוקרטיה וערכי שוויון ומוסר

ענת נשיץ:  היינו כל כך קרובים למילה הגדולה הזאת – שלום; השותפויות החדשות במפרץ כל כך משמעותיות ומרגשות – למה להרוס?     כשהייתי כאן ביום ראשון, שמעתי רבות: ידנו מושטת, למה לא מדברים איתנו? אני מקווה שהבהרתי את התשובה כאן

ענת נשיץ:  כמשקיעה אני יודעת לנהל משא ומתן, ואני יודעת מתי לא לנהל אותו

ענת נשיץ:  לא דנים בפרטים כשהעקרונות אינם פתורים

ענת נשיץ:      אז מה כן? קודם כול, במטותא מכם – תעצרו

ענת נשיץ:  במקום להתווכח, בואו נפתור, נמצא מה יש לנו במשותף

ענת נשיץ:  בואו נפתור את הבעיה הנכונה – חוקה ומוסדות שלטון ובחירות, עקרונות שמבטיחים חירויות לכולם על מגוון הדעות וההעדפות שלהם, הפרדת רשויות אמיתית שמטרתה ריסון כוח הריבון ויציבות

ענת נשיץ:  בואו נקים גוף שמורכב ממומחי משפט ומדע המדינה, אם תרצו כולל פוליטיקאים אבל עם ייצוג שווה על פני הקשת הפוליטית

ענת נשיץ:  ניתן להם זמן לעבוד ביעילות ובשקיפות, נדון בהצעות שתהיינה טעונות הסכמה רחבה

ענת נשיץ:  למשל רוב של 80 חברי כנסת עם ייצוג מינימלי לכל הסיעות – תבחרו מה שאתם רוצים

ענת נשיץ:  שיהיה רחב

ענת נשיץ:  רק כך נוכל לבנות מחדש את האמון, הפנימי והחיצוני

ענת נשיץ:   תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

מוסי רז: בתור עוזר שלך לפני חודשיים ב-14 בינואר שער הדולר היה 3

מוסי רז: 41

מוסי רז:  היום הוא 3

מוסי רז: 53 – עלייה של 7% בחודשיים האחרונים

מוסי רז:  רק בתור עזרה פרלמנטרית

גלעד קריב: אדוני, אני הגעתי עם מצב רוח לרוטמן

יצחק פינדרוס: תנחומיי

גלעד קריב: אני לא יודע עכשיו איך להתמודד

יצחק פינדרוס: תנחומיי הכנים

יצחק פינדרוס:  ד"ר ניסן שריפי, בבקשה

יצחק פינדרוס:  חלק מחברי האופוזיציה מחרימים את הדיון כי אני מנהל אותו אז אתה יכול לקחת את זה בחשבון

ד"ר ניסן שריפי: אציין שהופעתי עשרות פעמים בבית המשפט העליון במסגרת בג"ץ

ד"ר ניסן שריפי:  אין ספק ואין חולקים על כך – אולי כבוד היושב-ראש גם לא יחלוק כי צריך – בית משפט חזק ומקצועי בישראל

ד"ר ניסן שריפי:  אין חולקים על כך

ד"ר ניסן שריפי:  אבל גם אין חולקים על כך שצריכים רפורמה במערכת המשפט

ד"ר ניסן שריפי:  אם שומעים טוב את הנשיא, שומעים טוב את חלק מראשי המפלגות באופוזיציה – צריך רפורמה בבתי המשפט כי יש בעיה בתפקודם של בתי המשפט בכלל ובית משפט עליון בפרט

ד"ר ניסן שריפי:      לגבי שינוי חוקי יסוד או חקיקת חוקי יסוד: יש לנו פסק דין מפורש של בית משפט עליון – בואו נשתמש בו, ריבונו של עולם

ד"ר ניסן שריפי:  בית משפט עליון בבג"ץ 3872/93 אמר מפורשות שכאשר מחוקקים או משנים חוק יסוד מספיק – ואני מצטט: "רוב מיוחס של 61 חברי כנסת"

ד"ר ניסן שריפי:  לא אני אומר את זה – בית המשפט העליון אומר שרוב מיוחס זה 61 חברי כנסת – לא 62, לא 63

ד"ר ניסן שריפי:  ואם היו 62 זה למהדרין

ד"ר ניסן שריפי:  מנהל הוועדה יכול להכניס את המייל ששלחתי - -     

איל קופמן: יש לכולם

ד"ר ניסן שריפי: בסדר

ד"ר ניסן שריפי:  אז ציטטתי בדיוק את בית המשפט העליון וראוי להשתמש בהלכה של בית המשפט העליון ולצטט אותה

ד"ר ניסן שריפי:  יש פה גם כשל הסברתי של הקואליציה בנושא הזה

ד"ר ניסן שריפי:  מספיק רוב של 61 חברי כנסת

ד"ר ניסן שריפי:       עכשיו את חטאיי אני מזכיר היום: באותה תקופה הייתי סטודנט למשפטים, והייתי חלק מהצוות המשפטי של מפלגת העבודה

ד"ר ניסן שריפי:  כאשר בבג"ץ מיטראל בית המשפט העליון התיר לייבא בשר חזיר היה משבר קואליציוני רציני מאוד

ד"ר ניסן שריפי:  דרעי רצה לפרק את הממשלה

ד"ר ניסן שריפי:  אפשר לשאול את משה שחל שהיה ראש הצוות דאז – התכנסנו כולנו וניסחנו פסקת התגברות, לפי מה שבית משפט עליון קבע פה, ברוב של 61 חברי כנסת

ד"ר ניסן שריפי:  פסקת ההתגברות אכן חוקקה ונכנסה לתוקף מידי, לא בכנסת הבאה – תוקף מידי

ד"ר ניסן שריפי:  אז מדוע עכשיו צריך לשנות סדרי עולם? יש פסיקה ברורה של בית המשפט העליון - -      

יצחק פינדרוס: השתנה משהו ב-30 השנה האחרונות

יצחק פינדרוס:  לא אנחנו עשינו את השינוי הזה

ד"ר ניסן שריפי: כבוד היושב-ראש, אני אומר – מספיק 61 חברי כנסת

ד"ר ניסן שריפי:  לא צריכים יותר מזה

יסמין פרידמן: אבל לנבצרות, 90

יסמין פרידמן:  הגיוני סך הכול

ד"ר ניסן שריפי: לא דיברתי על הנבצרות, דיברתי - - -     

יסמין פרידמן: לא משנה

יסמין פרידמן:  אני רק מנסה להסביר את ההיגיון

יסמין פרידמן:  לשנות חוק יסוד – 61, אבל לנבצרות – 90

ולדימיר בליאק: לא לשנות חוק יסוד, התגברות

ד"ר ניסן שריפי: דיברתי כרגע על חוקי יסוד

ד"ר ניסן שריפי:  מה שבית משפט עליון ציין, לא אני מציין

ד"ר ניסן שריפי:  עכשיו רק שנזכיר כאן: כאשר התקבלו חוקי היסוד – הייתי אז עובד מדינה – כבוד האדם וחירותו התקבל ברוב של 31, נגד- 21

ד"ר ניסן שריפי:  זאת אומרת 61 חברי כנסת זה המתנגדים - -     

ולדימיר בליאק: אבל הוא שוריין בהמשך ברוב אחר

ד"ר ניסן שריפי: לא, לא, 32 נגד 21; וחופש העיסוק – 23 בעד והשאר לא הגיעו כי היה פריימריז במפלגת העבודה

ולדימיר בליאק: אבל הייתה הסכמה רחבה

ד"ר ניסן שריפי: גם עכשיו יש הסכמה רחבה – 61

קארין אלהרר: לא, אין בכלל

ולדימיר בליאק: אין הסכמה רחבה, צר לי לבשר לך

ולדימיר בליאק:  אין שום הסכמה

ד"ר ניסן שריפי: בית המשפט העליון אומר ש-61 מספיק ותוקף מידי

גלעד קריב: - - -     

קריאה: מישהו טוען ש-61 לא מספיק היום לתקן את חוקי היסוד? לא מבין את הטענה

יצחק פינדרוס: תראה לאן הגענו

יצחק פינדרוס:  אין שום מקור לסמכות חוץ מנוהג שבית המשפט העליון מבטל חוקים

יצחק פינדרוס:  החליטו 61 וגם זה כבר לא לגיטימי

יצחק פינדרוס:  תראו לאן הגענו, שגם חוק שנגמר ב-61 לא לגיטימי

יצחק פינדרוס:  אין דבר כזה, הם צודקים

יצחק פינדרוס:  זה מדהים

ד"ר ניסן שריפי: אני אומר שצריך ללכת לפי ההלכה של בית המשפט העליון

ד"ר ניסן שריפי:  ואז באים לפה אנשים צדיקים תמימים שאומרים, רגע, למה אתם עושים את זה? מה קרה, אתם מותחים את הגומי, אתם משנים כללי משחק

גלעד קריב: ברור

יצחק פינדרוס: בסדר גמור, אני מקבל את זה באהבה

ד"ר ניסן שריפי: אני חוזר ואומר: יש לנקוט לפי ההנחיות של בית המשפט העליון בבג"ץ מיטראל – רוב של 61 חברי כנסת מספק

ד"ר ניסן שריפי:  אם רוצים לבצע כשרות למהדרין, חבר הכנסת פינדרוס, אז אפשר ליצור רוב של 62 חביר כנסת

ד"ר ניסן שריפי:  זה מעל מה שבית משפט עליון ביקש גם

גלעד קריב: זה פשוט לא נכון

ד"ר ניסן שריפי: הייתי רוצה לומר מספר מילים לגבי עילת הסבירות

ד"ר ניסן שריפי:  לגבי עילת הסבירות יש פסיקות תמוהות מאוד של בית המשפט העליון

ד"ר ניסן שריפי:  אני אומר את זה כאחד שמשרת בצה"ל

ד"ר ניסן שריפי:  למרות גילי המופלג אני עדיין עושה מילואים, מחר אני במילואים

ד"ר ניסן שריפי:  לדוגמה, בית המשפט העליון פסק בפסיקה מאוד תמוהה שיש לו סמכות להחליט האם לצאת למלחמה או לעשות שלום

ד"ר ניסן שריפי:  מיהו? מי שם את בית המשפט העליון להחליט האם לצאת למלחמה או לעשות ברית שלום? בית משפט עליון קבע את זה בבג"ץ 910/86 – לא ייאמן כי יסופר

יסמין פרידמן: באיזו שנה?      

ד"ר ניסן שריפי: 86', 87'

מוסי רז: לפי החוק הישראלי מספיקים שניים כדי לצאת למלחמה אבל צריכים 80 חברי כנסת כדי להגיע לשלום

מוסי רז:  זה החוק הישראלי היום אז אל תטה את זה

מוסי רז:  זה לא נכון

ד"ר ניסן שריפי: לא דיברתי על חוק, דיברתי על פסיקה של בית המשפט העליון שרואה את עצמו מוסמך להחליט האם לצאת למלחמה או לכרות ברית שלום

מוסי רז: ראש ממשלה ושר ביטחון - - - הבעיה האחרונה שחסר זה היכולת לצאת למלחמה

מוסי רז:  להגיע להסכם שלום צריך רוב של 80

מוסי רז:  כי זה לא חוק יסוד

מוסי רז:       לאור הערתו של מוסי רז בית המשפט העליון - -     

ד"ר גור בליי: אתה מדבר על פסק הדין של גיוס בחורי הישיבות?      

ד"ר ניסן שריפי: נכון

ד"ר ניסן שריפי:  בג"ץ רסלר

ד"ר ניסן שריפי:  שם בית המשפט העליון אמר, ואני מצטט: האם למשל ההחלטה לצאת למלחמה או לעשות שלום הן החלטות שפיטות? כן, תשובתי בחיוב, אומר השופט ברק

ד"ר ניסן שריפי:  ציטטתי את זה ציטוט מדויק

גלעד קריב: אוי, טוב, נו

ד"ר ניסן שריפי: בבג"ץ 5973/92 - -     

גלעד קריב: קבעת קביעה משפטית אז אני רק רוצה להבין - -     

ד"ר ניסן שריפי: סליחה, בית המשפט העליון קבע

יצחק פינדרוס: יש לו אותה סמכות יש לברק לקבוע - - -     

גלעד קריב: אני רק רוצה לשאול את אדוני האם האמירה שהוא ציטט כרגע היא הלכה פסוקה של בית המשפט העליון, היא אוביטר? פשוט יש כללים

גלעד קריב:  יאמר אדוני - - -     

ד"ר ניסן שריפי: עכשיו אני אראה לך שהוא יישם את זה

גלעד קריב: זה היה הנושא של פסק הדין? לא, כי תראה, אפשר לומר הכול

גלעד קריב:  אפשר לצטט משפט אחד ולומר, זה הדין במדינת ישראל

ד"ר ניסן שריפי: ככה השופט ברק התנהל

גלעד קריב: טוב

ד"ר ניסן שריפי: בהתחלה הוא אמר - - -     

גלעד קריב: אז פתאום זאת לא הלכה פסוקה, זה אוביטר

ד"ר ניסן שריפי: לא, זאת הפסיקה שלו

גלעד קריב: זאת הפסיקה שלו

ד"ר ניסן שריפי: אחר כך זאת הייתה פסיקה שלו

גלעד קריב: איפה? אתה מכיר פסק דין שבג"ץ אמר שיוצאים למלחמה?      

ד"ר ניסן שריפי: לא, אבל תראה מה שהוא עשה - -     

גלעד קריב: אדוני אמר, שיעמוד מאחורי דבריו

ד"ר ניסן שריפי: הוא יצר הגבלות

ד"ר ניסן שריפי:  תשמע איזה הגבלות הוא יצר

ד"ר ניסן שריפי:  בג"ץ 5973/92: בית המשפט העליון החליט, למעשה, שאי אפשר לגרש מחבלי חמאס - -     

גלעד קריב: הבנתי

גלעד קריב:  זה יציאה למלחמה

ד"ר ניסן שריפי: אי אפשר לגרש אותם בלי שימוע; שימוע שכרוך בכך שיצטרכו לגלות מידעים מודיעיניים – דבר שגרם להחזרת כל אותם מגורשים לישראל

ד"ר ניסן שריפי:  אני לא רוצה לדבר – אפשר לקבל דיווחים מכוחות הביטחון, כמה אנשים נפגעו - -     

גלעד קריב: שמענו

ד"ר ניסן שריפי: - - בגלל - - - של אנשי החמאס

גלעד קריב: שמענו

גלעד קריב:  אדוני, התקיים פה דיון חסוי - -     

יצחק פינדרוס: חבר הכנסת - - -     

גלעד קריב: - - אני לא אומר לך מה היה בו

גלעד קריב:  הוא בטח לא תומך בעמדתך

יצחק פינדרוס: נכון

יצחק פינדרוס:  בפרט שמשרד המשפטים ייצג - - - ברור

ד"ר ניסן שריפי: לא צריך דיונים חסויים

ד"ר ניסן שריפי:  יש דיונים גלויים

יצחק פינדרוס: תחתור לסיום כי יש עוד שניים שצריכים לדבר, ואנחנו רוצים לסיים בזמן

ד"ר ניסן שריפי: אני פירטתי עוד ועוד החלטות של בית המשפט העליון בנושאים צבאיים, בנושאים ביטחוניים - -     

יסמין פרידמן: בנושא נשים בדקת קצת?      

ד"ר ניסן שריפי: - - לדוגמה, שר הביטחון אביגדור ליברמן מחליט החלטה סבירה שאי אפשר לעשות ביום הזיכרון של חללי צה"ל שהוא יום קדוש בשבילי – בשבילי זה יום כיפורים – באותו יום יום זיכרון למחבלים פלסטינים

ד"ר ניסן שריפי:  בית המשפט העליון אמר שזה לא סביר

גלעד קריב: ברור - - -     

מוסי רז: הורים שכולים - - - לציין את האבל הזה - - -     

גלעד קריב: בפסק הדין הזה הפרקטיקה נפסלה על פגיעה בחופש הביטוי

גלעד קריב:  אתה פשוט מטעה

קריאות: - - -     

גלעד קריב: אתה פשוט מטעה את הוועדה

יצחק פינדרוס: מוסי רז - - -     

גלעד קריב: פסילת ההחלטה הייתה על בסיס פגיעה בחופש הביטוי

יצחק פינדרוס: חבר הכנסת קריב

ד"ר ניסן שריפי: לא נכון, לא נכון

ד"ר ניסן שריפי:  אתה טועה

ד"ר ניסן שריפי:  אני ציטטתי

גלעד קריב: כמובן, כמובן

ד"ר ניסן שריפי: אני מצטט, כבוד הרב פינדרוס

יצחק פינדרוס: אבל ממש לסיים

ד"ר ניסן שריפי: דקה אחת

ד"ר ניסן שריפי:  "החלטת השר לוקה בחוסר סבירות במידה המצדיקה את התערבות בית המשפט העליון"

ד"ר ניסן שריפי:  חוסר סבירות

ד"ר ניסן שריפי:  לכן לו דעתי נשמעת – חוסר סבירות זאת עילה שצריכה להישאר בבית המשפט העליון, אבל לא כלפי נבחרי ציבור

ד"ר ניסן שריפי:  שר ביטחון שוקל ומחליט - -     

יצחק פינדרוס: תודה, תודה

יסמין פרידמן: לנבחרי הציבור יש חוקים פרסונליים משלהם, אל תדאג

ד"ר ניסן שריפי: - - -על סמך חוסר סבירות

ד"ר ניסן שריפי:  החלטה של פקיד – כן

ד"ר ניסן שריפי:  פקיד מדינה – כן, נבחר ציבור – לא

יצחק פינדרוס: תודה

יצחק פינדרוס:  פרופ' טל שדה, בבקשה

טל שדה: תודה רבה

טל שדה:  אני רוצה לקחת את הדיון למקום, שלדעתי, בוועדה הזאת הוא לא נדון עד היום, וזה הקשר בין דמוקרטיה לבנקים

טל שדה:  בנקים הם מוסד מרכזי במשק, והם מנוע לפעילות כלכלית

טל שדה:  כולנו צריכים הלוואות בשביל לקנות דירה, בשביל לממן מכונית, בשביל לימודים

טל שדה:  זה צורך בסיסי במאה ה-20

טל שדה:  הבנקאות הפכה להיות עממית ונגישה לכול

טל שדה:  הבעיה עם ענף הבנקאות היא שהוא גם מאוד שביר כי הוא מבוסס על "עסקי אוויר" – הוא מבוסס על סיכונים ועל אשליות שאנחנו רגילים להאמין בהם

טל שדה:  אבל האמון הזה יכול להישבר בקלות מאוד אם המדינה לא מגבה את הבנקאות במוסדות שהיא צריכה

טל שדה:       אני אחתור לעניין שקשור לנושאים שלנו: הבנקים זקוקים להגנה על זכויות קניין, והממשלה היא הגורם שיכול לתת להם את ההגנה הזאת

טל שדה:  היכן שהיא לא נותנת אותו הבנקאות נוטה למשברים ולהתרסקויות, והיא ממילא בנקאות קטנה ופחות זמינה – אשראי מועט ויקר לציבור

טל שדה:       שלושת האתגרים הבסיסיים הם כאלה: הסיכון שהלווים לא יחזירו הלוואות, ובכך יגזלו את הבנקים, הסיכון שמנהלי הבנק יגזלו את הבנק עצמו לטובתם האישית והמכרים שלהם, והנקודה הכי חשובה כאן זה הסיכון שהממשלה תגזול את הבנק תוך ניצול מעמדה כרגולטור

טל שדה:      מהם הסיכונים לבנקים מהיחלשות שלטון החוק? הממשלה יכולה לאלץ בנקים לתת אשראי זול לתומכיה ולמחול על חובותיהם

טל שדה:  לכן הבנקים יתנו פחות אשראי לאחרים ובריבית גבוהה כפיצוי על סיכון האשראי; הפוליטיזציה של הבנקים, אם זה יקרה, תגביר את הסיכון שיקרסו, והציבור ימשוך פקדונות באופן שעלול להגשים את החששות

טל שדה:       הנתונים שאני מציג במצגת ושלחתי למנהל הוועדה הם השוואה בינלאומית של 146 מדינות ברמות דמוקרטיה שונות בתקופה מ-1988 עד 2020

טל שדה:  אני משווה את ישראל וגם את ניו-זילנד שהבנתי מאנשים שהיא קיבלה בולטות בדיונים כאן, ואנחנו עושים את ההשוואה

טל שדה:       לסיכום, קודם כול, הקשר הסטטיסטי קיים

טל שדה:  במקומות שבהם בית המשפט עצמאי יותר מהממשלה, פוסק כשהוא רוצה נגד הממשלה והיא לא יכולה להתגבר עליו, במקום שהיא לא יכולה למנות את השופטים, וכשהממשלה נזהרת ולא רומסת דין חוקתי – במקומות כאלה יש יותר נזילות, יותר אשראי, והענף הבנקאי יותר גדול

טל שדה:  זאת מגמה עולמית מובהקת, והרגישות של הבנקאות בישראל לדברים כאלה היא גבוהה יותר מהנורמה העולמית

טל שדה:  למי שמתעניינים בגרפים – אפשר לראות את זה על-ידי המרחק האופקי בין הנקודה הישראלית לקו המגמה העולמית; וניו זילנד רגישה אפילו עוד יותר

טל שדה:  ניו זילנד זאת מדינה שיש בה הרבה והוביטים - -     

יצחק פינדרוס: אתה אומר שהקריסה של הבנקים עכשיו בארצות-הברית היא בגלל שהנשיא ממנה שופטים

יצחק פינדרוס:  זה בעצם מה שאתה אומר

טל שדה: לא, לא, אני - -     

יצחק פינדרוס: אני מקבל את התזה

יצחק פינדרוס:  נשמע מעניין

ענת נשיץ: הקריסה של SVB היא מטעמים אחרים

ענת נשיץ:  אני יכולה להסביר, אם תרצה

יצחק פינדרוס: זה בגלל שהנשיא ממנה שופטים, לפי התזה שלו

ענת נשיץ: זה אובדן אמון

ענת נשיץ:  זה מה שקורה פה

טל שדה: אני אומר שאם יהיה מצב שבו הקואליציה יכולה למנות איזה שופטים שהיא רוצה זה יעלה חשש כבד לעצמאות של בית המשפט, ועל בסיס הניסיון הבינלאומי אני חושש למצב המערכת הבנקאית בישראל

טל שדה:  אם נאמץ את המודל הניו זילנדי הסיכון שלנו יהיה אפילו יותר גדול מכך

יצחק פינדרוס: תודה

יצחק פינדרוס:  חבר הכנסת לשעבר מוסי רז, בבקשה

מוסי רז: תודה, אדוני היושב-ראש, ראשית, אני מבין את המצוקה שלך וגם את מצוקתו של חבר הכנסת רוטמן

מוסי רז:  אני רוצה להגיד לך שאני באותו צד

מוסי רז:  אני חושב שאתה יודע – ב-13 השנים האחרונות כל יום שישי אני מפגין נגד החלטה של בית המשפט העליון בעניין שיח' ג'ראח; ויש לי טענות ועד להודעה חדשה על בית המשפט העליון שאישר את כל ההתנחלויות הלא חוקיות ואלף ואחד דברים

מוסי רז:  אבל זה שיש ביקורת כלפי אחת מרשויות השלטון לא אומר שצריך למוטט אותה

מוסי רז:       בישראל היום יש רק שתי רשויות

מוסי רז:  אני אגיד לך למה אני אומר את האמירה החמורה הזאת

מוסי רז:  יצא לי להיות חבר בכנסת ה-15 שפוזרה לפני 20 שנה

מוסי רז:  בכנסת ה-15 שלושת רבעי מהחוקים שהעברתי היו בניגוד לעמדת הממשלה

מוסי רז:  הייתה כנסת, הממשלה אמרה את דעתה – לפעמים התקבלה, לפעמים לא התקבלה

מוסי רז:  כמובן, בנושאי תקציב התקבלה, אבל בנושאים אחרים הייתה כנסת

מוסי רז:  היום אין כנסת

מוסי רז:  מחר הכנסת הזאת מציינת ארבעה חודשים לכינונה

מוסי רז:  היא בבליץ חקיקה של הרבה הצעות

מוסי רז:  לא כולן הושלמו בקריאה שנייה ושלישית

מוסי רז:  אני לא מצאתי מקרה אחד שהתקבלה החלטה בניגוד לעמדת הממשלה

מוסי רז:  אבל לא רק בארבעת החודשים האלה – גם בתקופה של הממשלה הקודמת שאני תמכתי בה וגם בתקופות של הממשלה שלפניה

מוסי רז:  הכנסת כמוסד מחוקק איננה קיימת עוד, אלא כחותמת גומי של הממשלה

מוסי רז:  לכן צריך לפתור את הבעיה הזאת

מוסי רז:       אני מבין את המצוקה שלך

מוסי רז:  לדעתי, אם יבואו ויציעו שריון מקומות לחרדים ולערבים בבית המשפט העליון - -     

יצחק פינדרוס: לא, לא, לא, לא

יצחק פינדרוס:  אני אומר מראש: אני לא רוצה בשום אופן

מוסי רז: בכל מקרה בית המשפט - -     

יצחק פינדרוס: לא רוצה, לא

יצחק פינדרוס:  אני אסביר לך - -     

גלעד קריב: הם רוצים להתנגד לבית המשפט העליון

גלעד קריב:  איך יתנגדו אם יהיו שם חרדים?      

יצחק פינדרוס: לא, אני אסביר לך, מוסי

יצחק פינדרוס:  אבל אני אתן לך לסיים ואז אני אסביר

גלעד קריב: הברק - - - על הרב דיכובסקי

יצחק פינדרוס: אם חבר הכנסת קריב ייתן לי אני אסביר לך למה

מוסי רז: הפרדת הרשויות הזאת היא חשובה ביותר

מוסי רז:  אני שומע את מה שאתה אומר וגם שומע את מה שרוטמן אומר

מוסי רז:  אתם אומרים, אז בטוח אתם צודקים, שבית המשפט פוגע בך יותר מהכנסת

מוסי רז:  אמרת: הכנסת מבטיחה לי את הזכויות המינימליות

מוסי רז:  אני מצטט בדיוק - -     

יצחק פינדרוס: הלוואי - - -      

מוסי רז: אמרת: את המינימום שאני מקבל, אני מקבל מהכנסת, והטחת כלפי ענת שאת המינימום שהיא מקבל היא מקבלת מבית המשפט

מוסי רז:  בדיוק בגלל זה צריכה להיות הפרדת רשויות שבה צריכות להיות שלוש רשויות חזקות

מוסי רז:  היום יש לנו שתי רשויות חזקות: מבצעת ושופטת

מוסי רז:  אין לנו מחוקקת

מוסי רז:  היא לא באמת קיימת כישות עצמאית

מוסי רז:  לא יכול לעבור פה חוק בניגוד לעמדת הממשלה, זה לא קורה

מוסי רז:  אם בהצעה למינוי שופטים יהפכו את הרשות השופטת בהדרגה לזרוע של הרשות המבצעת בכך שיהיו שם נציגים לכנסת, אבל הם יהיו חותמת גומי כמו שפה הם חותמת גומי – אם הופכים אותה לזרוע של הרשות המבצעת המינימום שנתת לענת או שענת קיבלה מבית המשפט – אבל לא רק ענת – אלפי משפחות שכולות בישראל חושבות שהדרך - - -     

יצחק פינדרוס: אני הולך על 50%, 50%: 50% מרגיש שבית המשפט העליון מגן על הזכויות שלו, ו-50% מרגיש שבית המשפט העליון פוגע בזכויות

מוסי רז: לכן אסור להחליש אותו

מוסי רז:  מה הדוגמה שנתן פה ד"ר ניסן שריפי? אלפי אנשים בישראל מציינים את יום הזיכרון בדרך מסוימת, ובא שר ביטחון וניסה לאסור את זה עליהם

מוסי רז:  זה כאילו מישהו ינסה לפגוע בדרך שבה הרב גלעד קריב או הרב פינדרוס מציינים את השבת שלהם בבית הכנסת

גלעד קריב: לגבי הרב גלעד קריב מנסים לפגוע

גלעד קריב:  מה זאת אומרת? הרב פינדורס מוגן

גלעד קריב:  הרב קריב לא

מוסי רז: תאר לך שיגידו לך מה תעשה בבית הכנסת שלך בשבת

מוסי רז:  זה בדיוק מה שהיה שם – צריך להבין את הדבר הזה

מוסי רז:  אם על זה לא היה מגן בית משפט העליון אז לא צריך בית משפט עליון

מוסי רז:  על מה הוא יגן אם על זה הוא לא היה מגן? זה דבר בסיסי

מוסי רז:  אתה רוצה שאתן לך אלף דוגמות שהוא לא מגן? כבר נתתי בוועדות קודמות: הרי יש פה עונש מוות ללא משפט, יש פה מאסר ללא משפט, יש פה הריסת בתים ללא משפט – כל זה הוא לא עוצר - -      

גלעד קריב: גזל קרקע

מוסי רז: גזל קרקע ללא משפט

מוסי רז:  כל זה הוא לא עוצר

מוסי רז:  אבל על הצורך של משפחות שכולות לציין את יום הזיכרון בצורה שהן חושבות לנכון – לא הכריחו אותך לציין את זה כך – על זה הוא לא היה מגן? אז על מה יש בית משפט?      

גלעד קריב: בניגוד לדברי הדובר הקודם זה נעשה אך ורק על חופש ביטוי

גלעד קריב:  תקרא את שני פסקי הדין מ-2018 ו-2019 – אתה מטעה את הוועדה

ד"ר ניסן שריפי: הבאתי ציטוטים מדויקים – על חוסר סבירות

גלעד קריב: זה על חוסר הסבירות בשימוש בטענה שיש סגר כשרשימת המוזמנים נמסרה לפני הסגר

גלעד קריב:  על זה היה חוסר הסבירות, לא על נושא ההשתתפות

גלעד קריב:  וזאת פגיעה בחופש ביטוי

יצחק פינדרוס: חבר הכנסת קריב, עוד יזם הייטק אולי יתמוך אפילו בעמדה שלך

גלעד קריב: סביר להניח

ערן גנץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חברי הוועדה הנכבדה, שמי ערן גנץ, מעל 20 שנה אני עובד בעולם המחקר והמכשור הרפואי

ערן גנץ:  אני מנהל חברה שפיתחה ומוכרת מיניסקוס מלאכותי

ערן גנץ:  ב-17 השנים האחרונות – מרכז פיתוח בנתניה וקו ייצור בקרית שמונה

ערן גנץ:  אני דור שלישית לניצולי שואה מצד אחד וליהודים שגורשו מאיזמיר בלי כלום ב-48' מהצד השני

ערן גנץ:  למדתי במערכת החינוך הממלכתי-דתי, בישיבות בני-עקיבא, הייתי חבר בתנועה, הדרכתי בה, ארבע שנים כקצין חי"ר, שנים ארוכות כסרן במילואים

ערן גנץ:       אני אנסה לתת שתי זוויות על תעשיית הביו-מד שלא נגעו בהן קודם: 1,600 חברות בתעשיית הבריאות, המחקר והטכנולוגיות הרפואיות בישראל, 20% מההייטק הישראלי, 30,000 איש, 4

ערן גנץ: 6 מיליארד דולר הושקעו בשנתיים האחרונות

ערן גנץ:  פיתוח של מכשור רפואי לוקח 20-15 שנה

ערן גנץ:  מעבר לאתגרים הטכנולוגיים התמודדנו עם רגולציה ותהליכי רישוי ארוכים הדורשים השקעת זמן, משאבים וכסף רב

ערן גנץ:  רק כדי להמחיש: כל מכשור רפואי עובר דרך ניסויים בבני אדם, 100-50 מיליון דולר, חמש שנים – הרבה מאוד זמן

ערן גנץ:  גם שלב המכירות זה קשה מאוד: אישורים מחברות הביטוח, סלי בריאות, קופות חולים בכל מדינה וכולי

ערן גנץ:   המשקיעים בתחום מחפשים רמות אמון גבוהות מאוד שנותנות להם ביטחון להשקיע בתהליכים ארוכים, יקרים ובסיכון גבוה

ערן גנץ:  זה מייצר מראש מספר מצומצם של משקיעים שהאמון איתם נבנה במשך שנים ארוכות

ערן גנץ:       אבל מה שהם רואים היום זה צונאמי של מומחים בארץ ובעולם שמזהירים – אגב, 17,000 מומחים כאלה – כל אחד בתחומו מפני הפגיעה של תכנית החקיקה בכלכלה, בביטחון, בעצמאות מערכת המשפט, בחופש המחקר האקדמי ועוד

ערן גנץ:  הם גם רואים את האזהרות של גופים פיננסיים מובילים כמו גם האזהרות להורדה בדירוג האשראי של ישראל

ערן גנץ:  והם מפסיקים להשקיע בנו

ערן גנץ:  פשוט מפסיקים

ערן גנץ:  הם לא רוצים לקחת את הסיכון הגבוה הזה בישראל

יצחק פינדרוס: אני גם לא הייתי משקיע

יצחק פינדרוס:  אם אני הייתי שומע מהחברה שאומרת מהיום הראשון, אל תשקיעו בי, לא הייתי משקיע

יצחק פינדרוס:  אני התפלאתי: מנכ"ל בנק דיסקונט אומר, הבנק שלי הולך להתמוטט

יצחק פינדרוס:  אז מי לא יברח מהבנק שלו? גם אני הייתי עושה את זה

ערן גנץ: אני אסביר: הם לא רוצים לקחת את הסיכון הגבוה הזה יותר בישראל

ערן גנץ:  גם ככה הוא גבוה וקשה בתעשייה הזאת

ערן גנץ:  אבל עכשיו הוא כבר סיכון שהם לא רוצים לקחת

ערן גנץ:       הזווית השנייה שרציתי לתת כאן היא שרבות מהחברות למרכזי מחקר ופיתוח של חברות בחו"ל – לחברות כאלה כמו שלי יש כאן מאבק בלתי פוסק

ערן גנץ:  למה מרכז הייצור בארץ? למה מרכז הפיתוח בארץ? כל דיון תקציב, כל גיוס שאנחנו עושים – יקר פה, רחוק מהשוק, הביטחון לא משהו, קו הייצור בכלל בקריית שמונה, טילים-לא טילים

ערן גנץ:  אנחנו, כמובן, מדגישים למשקיעים שנים ארוכות את היתרונות הגדולים שיש פה: אוניברסיטאות מצוינות, מעבדות, קרקע לחדשנות, בתי חולים, מהנדסים - -     

יצחק פינדרוס: משפט אחרון כי אני חייב לסיים

ערן גנץ: - - מה שהם רואים היום זה פשוט קטסטרופה

ערן גנץ:  מחקרי המחקר והפיתוח הם בלתי אפשריים להתקיים

ערן גנץ:       אני רוצה לסיים בדבר הכי חשוב – למה אנחנו עושים את זה בעצם: אותי לא מעניין להקים חברה בפורטוגל, בלונדון או בארצות-הברית – אני רוצה להקים אותה פה, אני רוצה לפתח חדשנות רפואית פה במדינה שבה גדלתי וחונכתי בה שמבוססת על עקרונות מגילת העצמאות שאתם מכירים את מה שכתוב שם

ערן גנץ:  אני אבקש ללמוד מדרכם של מקימי המדינה

ערן גנץ:  נוסח המגילה וכל מילה בה נשקל היטב כך שתוכל לייצג מכנה משותף רחב ביותר תוך שמירה על הזהות היהודית יחד עם עקרונות הדמוקרטיה

ערן גנץ:  הרבה מאוד טיוטות רצו שם

ערן גנץ:  המשמעות של צעדי החקיקה הזאת היא הסרת כל הבלמים והחסמים לממשלה

ערן גנץ:  הכול כבר יהיה אפשרי

ערן גנץ:  אל תהרסו את התעשייה

ערן גנץ:  שאלת מה לעשות – תחזקו את החקיקה, חוקי יסוד, יסודות מגילת העצמאות לפני שאתם מתקנים את מערכת המשפט

יצחק פינדרוס: תודה

ערן גנץ: האחריות שלנו - -     

יצחק פינדרוס: ובינתיים בית המשפט העליון יפטר שרים, יפטר ראש ממשלה, ואנחנו נעצור

יצחק פינדרוס:  תודה רבה

יצחק פינדרוס:  הישיבה נעולה