ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 17, 2023-02-27 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב לכל הנוכחים, אנחנו התכנסנו לדיון בוועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  היום ו' באדר, תשפ"ג, ההכשרה המקצועית והטכנולוגית – הדרך להשתלבות בתעסוקה

ישראל אייכלר:  אני חושב שבכותרת יש לנו את כל המטרה של הדיון

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים לדעת כמה הדרך להשתלבות בתעסוקה קשורה להכשרה המקצועית והטכנולוגית, וכמה ההכשרה המקצועית והטכנולוגית מאפשרת לבן אדם להשתלב בתעסוקה

ישראל אייכלר:       אנחנו קיבלנו ממשרד העבודה מצגת כדי שנדע במה מדובר

ישראל אייכלר:  אני ארצה לפתוח בזה על ידי ניצן ממרוד, מנהל האגף להכשרה מקצועית ופיתוח כוח אדם במשרד העבודה

ניצן ממרוד: (הצגת מצגת)     בוקר טוב, עד שהמצגת תעלה אז אני אגיד שאני כבר בתפקיד מזה כשנתיים

ניצן ממרוד:  למעשה אחד מהדברים שעשינו זה להפוך את האגף להכשרה מקצועית לסוג של רגולטור משמעותי בתוך הממשלה בשביל בדיוק על מה שדיברת עכשיו, חבר הכנסת, כדי לראות באמת שאנחנו נותנים הכשרה ותעסוקה לאוכלוסיות שהאלטרנטיבה שלהן כנראה לאקדמיה לא קיימת, ולראות איך אנחנו ממצבים את המקצוע כאבן יסוד בשוק התעסוקה וחיבור למעסיקים ולצורכי המשק

ניצן ממרוד:  בסוף ההתאמה בין הפרט לבין המעסיקים הוא סופר משמעותי

ניצן ממרוד:       אני מזכיר שלפני כשנתיים הוקמה מינהלת המעסיקים במסגרת מיזם משותף עם ההסתדרות והמגזר העסקי יחד עם זרוע העבודה, ולמעשה בשנתיים האלה שינינו המון בתוך תהליכי העבודה שלנו, ועוד מעט נציג טיפה את הנתונים

ניצן ממרוד:  סך הכול כמו שכתוב פה, באמת רק בשביל הרקע הכללי לראות איך אנחנו באמת ממצבים את ההכשרה המקצועית כאבן יסוד בשוק התעסוקה, ולראות איך אנחנו מייצרים לפרט את היכולת שלו לרכוש מקצוע משמעותי ומהותי

ניצן ממרוד:       קצת מספרים

ניצן ממרוד:  אני מזכיר רק שבאגף להכשרה מקצועית יש שני גופים מאוד מרכזיים, אחד זה הכשרות הנוער

ניצן ממרוד:  יש לנו גם בתי ספר מקצועיים לנוער, קרוב ל-10,500 תלמידים, אבל נתמקד היום רק בהכשרת המבוגרים של ה-18 פלוס

ניצן ממרוד:  סך הכול בשנת 2022 כ-64,500 אנשים עברו בהכשרות מקצועיות בתוך המסלולים של האגף

ניצן ממרוד:  בסך הכול קרוב ל-20,000 איש מסובסדים או ממומנים על ידי האגף, זאת אומרת קרוב ל-40,000 איש למעשה עושים קורסים מכספם והמדינה למעשה לא משתתפת

ניצן ממרוד:  הדבר היחיד שאנחנו עושים, הם עוברים הכשרות לפי תוכניות הלימודים שלנו, בפיקוח שלנו

ניצן ממרוד:  אנחנו מפקחים על ההכשרות ומפקחים על המכללות

ניצן ממרוד:  הוצאנו כמעט 70,000 תעודות בשנת 2022

ניצן ממרוד:  זה רק מראה על כמות האנשים שדורשים את הדבר הזה

ניצן ממרוד:  אנחנו עובדים עם כמעט 500 מוסדות הכשרה

ניצן ממרוד:       חשוב להגיד שאחד השינויים הגדולים שהאגף עשה בשנה וחצי האחרונות, זה שלמעשה מתוך ה-20,000 איש שסובסדו ומומנו על ידי משרד העבודה, כ-14,500 אנשים הם בשיתוף מעסיקים, זאת אומרת שאחוז ההשמה שם מאוד גבוה

ניצן ממרוד:  זה פעילות שנעשתה יחד עם מעסיקים

ניצן ממרוד:  זה אומר שבן אדם, פרט, נכנס למסלול, עושה הכשרה מקצועית ואוטומטית נכנס למקום עבודה ויש לו מקום לעבוד בו

ניצן ממרוד:  אנחנו בודקים השמה אחרי חצי שנה שהבן אדם נמצא בתפקיד

ישראל אייכלר: 14,000 אנשים?     

ניצן ממרוד: 14,500 איש עברו במהלך שנת 2022

ניצן ממרוד:  חלקם, אנחנו עוד לא יודעים להגיד את הנתון המדויק על ההשמה המלאה, כי השמה מלאה זה אחרי חצי שנה

ניצן ממרוד:  זה כל הזמן בתהליך שאנחנו מודדים את הנתונים

ניצן ממרוד:  אני אראה לכם קצת מספרים

דבורה ביטון: מתוך ה-70,000 שציינת אתה יכול לומר לנו כמה באמת השתלבו לאחר הלימודים בתעסוקה?     

ניצן ממרוד: אני אראה לכם עוד רגע

ניצן ממרוד:  יש לנו שקף

ניצן ממרוד:  אני עוד דקה אגיע למספרים

ניצן ממרוד:  רק לסבר לכם טיפה את האוזן, מה שאתם רואים פה זה קצת מספרים על פעילות של האגף

ניצן ממרוד:  לאגף יש תקציב בהכשרות מבוגרים

ניצן ממרוד:  בשנה האחרונה היה לנו תקציב של קרוב ל-180 מיליון שקל שרובו היה עוד מתקציב קורונה שהממשלה בזמנו הקצתה לתקציב קורונה, זאת אומרת זה לא בבסיס

ניצן ממרוד:  את כל הכסף הזה למעשה מיצינו וניצלנו בשנה האחרונה

ישראל אייכלר: על השאלה מה-70,000 כמה השמה הייתה, זאת הייתה השאלה

ישראל אייכלר:  זאת השאלה הכי חשובה לנו

ישראל אייכלר:  יש לך תשובה לזה?     

ניצן ממרוד: אנחנו עושים הרבה מאוד מחקרים וסקרים

ניצן ממרוד:  כמו שאמרתי, כשבן נכנס להכשרה בשנת 2022, המדידה שלי של ההשמה שלו כנראה תתרחש רק בשנת 2023

ישראל אייכלר: אז תן לי מאלה שהתחילו לפני שנתיים

ניצן ממרוד: לקחנו נתונים יחד מביטוח לאומי ובדקנו

ניצן ממרוד:  זה קודם כל מראה שהכלי שנקרא הכשרה מקצועית מייצר אלטרנטיבה משמעותית ועלייה בשכר

ניצן ממרוד:  מה שאנחנו רואים פה למעשה, מדדנו קרוב ל-150,000 איש עם תעודות זהות

ניצן ממרוד:  ראינו מה היה מצבם שנתיים לפני ההכשרה ושנתיים אחרי ההכשרה

ניצן ממרוד:  אפשר לראות שההכשרה המקצועית נותנת לבן אדם שיעור תעסוקה מאוד גבוה

ניצן ממרוד:  בנתונים שעשינו, לשאלתך, אנחנו עומדים היום על כמעט 89% השמות שאנשים עובדים

ניצן ממרוד:  מתוך ה-89% בסקרים שאנחנו עושים, קרוב ל-67% עובדים גם במקצוע שאותו הם רכשו

ישראל אייכלר: אמרת מספרים קצת מהר, והיות ולא עברתי הכשרה מקצועית, אני לא יודע כל כך לקלוט מהר

ניצן ממרוד: האגף, בכל שנה עוברים דרכו קרוב ל-60,000

ישראל אייכלר: כן, אבל עשיתם סקר על פי התוצאות, ביטוח לאומי

ניצן ממרוד: נכון

ניצן ממרוד:  שמנו בצד רגע את תקופת הקורונה, אבל עשינו סקר על נתונים שיש לנו לאורך כל השנים

ניצן ממרוד:  מה שראינו, שכמעט 89% מהבוגרים שעוברים הכשרות מקצועיות עם האגף, קודם כל עובדים

ניצן ממרוד:  כשבדקנו בשאלה נוספת, האם אתה עובד במקצוע שאותו רכשת? אז הנתון אומר ש-67% מתוך האנשים עובדים גם במקצוע שבו הם הוכשרו

ישראל אייכלר: זה נשמע פנטסטי

ישראל אייכלר:  90% כמעט מאלה שהוכשרו, עובדים בכלל ו-67% מתוכם עובדים במקצוע שהם למדו

ניצן ממרוד: נכון

ניצן ממרוד:  אגב, אם תחזרו שקף אחורה, אפשר יהיה לראות את זה גם בנתונים

ניצן ממרוד:  אתה רואה בצד ימין, שיעור התעסוקה עומד על 89% ושיעור עבודה במקצוע כ-67% עם שביעות רצון מאוד יפה

ניצן ממרוד:       אחד הדברים הנוספים שעשינו, כדי לדייק רגע את הפעילות שהאגף עושה, זה הגרף שאתם רואים בצד ימין

ניצן ממרוד:  רצינו לראות את התשואה של בוגרי ההכשרות במקצועות השונים

ניצן ממרוד:  האגף עובד עם קרוב ל-100 משלחי יד, זאת אומרת כמות מקצועות מאוד מאוד גדולה שאנחנו עובדים איתה

ניצן ממרוד:  ראינו שבחלק מהנתונים אפשר לראות שהתשואה להכשרה, זה אומר שהבן אדם שעבר הכשרה מסוימת, האם זה נתן ערך להכשרה הזאת? ראינו שיש חלק מהמקצועות שלא נותנים את הערך הזה

ישראל אייכלר: זה אנשים שעובדים ממילא שם לפני שעשו את ההכשרה?     

ניצן ממרוד: או שהם עובדים ממילא או שקפיצת המדרגה כמו שהראיתי בגרף שלפני זה, של הביטוח לאומי לא הייתה מספקת, זאת אומרת הם לא עומדים ברף

ניצן ממרוד:  אנחנו הגדרנו רף של 6%

ניצן ממרוד:  אגב, הממשלה הגדירה בהחלטת ממשלה הקודמת, בהחלטת ממשלה 198

ישראל אייכלר: אני רואה פה ניהול משרד, נכון?      

ניצן ממרוד: נכון, מזכירות

ישראל אייכלר: זאת אומרת ההכשרה לא הטיבה עם הבחור שעובד בניהול משרד?     

ניצן ממרוד: בדיוק, השכר הוא שכר שבדרך כלל הוא מתחת לשכר המינימום אפילו

ניצן ממרוד:  לצורך העניין אתה אומר, אין ערך להכשרה המקצועית שאנחנו עושים במקצוע הזה

ישראל אייכלר: טבחות וקונדיטוריה זה דברים שצריכים ללמוד

ישראל אייכלר:  שים אותי במטבח, אני לא יודע מה לעשות

ניצן ממרוד: נכון, אז בטבחות וקונדיטוריה הנתונים יחסית נמוכים, אבל אנחנו עושים עליה כרגע עבודה כי ראינו שבאמת הכניסה למקצוע היא מאוד נמוכה, אבל אחרי שנה ושנתיים הפרט כן מצליח לשפר את המצב שלו

ניצן ממרוד:  רמת הבסיס שלו נמוכה אבל אחרי זה זה עולה

ישראל אייכלר: אולי זה אומר שטבח צריך ללמוד את המקצוע במטבח ולא באקדמיה

ניצן ממרוד: אנחנו לא אקדמיה, אנחנו הכשרה מקצועית שרוב הפעילות שלה היא פעילות מעשית

ישראל אייכלר: לא מכללות?     

ניצן ממרוד: לא

ניצן ממרוד:  אנחנו עובדים עם מכללות

דבורה ביטון: מה הרמה של ההכשרה גם

ניצן ממרוד: נכון

דבורה ביטון: כי בסוף הם יתקבלו למקומות עבודה בהתאם לרמה

ישראל אייכלר: אחד הדברים למשל זה דפוס

ישראל אייכלר:  דפוס זה ממש מקצוע

קריאה: כן, אבל מתייתר מאוד בשנים האחרונות

ישראל אייכלר: אבל בימינו הדפוס, כל שנה זה משתכלל, זאת אומרת את המטריצות ואת הפלטות שהיו בימינו - - -      

ניצן ממרוד: כבר לא

ישראל אייכלר: טוב, אז תודה רבה על הסקירה

ישראל אייכלר:  קודם כל אנחנו כבר יודעים על מה אנחנו מדברים

ישראל אייכלר:  עכשיו נעבור למה"ט

ישראל אייכלר:  אולי נלמד במכללה או אקדמיה מה זה מה"ט מגברת שירה ברלינגר פולג

ישראל אייכלר:  מה זה מה"ט?     

שירה ברלינר פולג: (הצגת מצגת)     מה"ט זה המכון הממשלתי להכשרה טכנולוגית

שירה ברלינר פולג:  אנחנו גם גוף במשרד העבודה, גוף מקביל לאגף להכשרה מקצועית, כשבעצם אנחנו הרגולטור של המכללות הטכנולוגיות בישראל שמלמדות לימודי טכנאים והנדסאים, יחד עם משרד החינוך

שירה ברלינר פולג:  הלימודים אצלנו ובאגף להכשרה מקצועית נבדלים ביניהם באורך ובהיקף

שירה ברלינר פולג:  אני אציג לכם בדיוק מה אנחנו עושים

שירה ברלינר פולג:      קודם כל כרטיס ביקור שלנו

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מפקחים ומתקצבים 30 מכללות ברחבי הארץ, מכללות לאוכלוסייה הכללית, בפריסה ארצית מהצפון ועד אילת

שירה ברלינר פולג:  תשע מכללות אצלנו הן מוכרות, כלומר אנחנו מעניקים דיפלומות לבוגרים שלהן אבל הן לא מתוקצבות

שירה ברלינר פולג:  בנוסף יש לנו 27 סמינרים לנשים חרדיות, סמינרים שהם מוסדות של משרד החינוך שבהם ניתנת תעודת הוראה ובמקביל מתבצעים לימודים טכנולוגיים, ועוד שבעה מרכזים חרדיים ברחבי הארץ שפונים לקהל החרדי

שירה ברלינר פולג:      סך הכול יש לנו כ-36,000 סטודנטים בשנת הלימודים תשפ"ג, שזה מהווה גידול מאוד משמעותי

שירה ברלינר פולג:  המערכת גדלה מאוד בשנים האחרונות

שירה ברלינר פולג:  בשנה האחרונה לבד היא גדלה בכ-5%

ישראל אייכלר: רק להבין, ה-36,000 זה מתוך ה-70,000?     

שירה ברלינר פולג: לא, לא, זה פשוט קהל אחר

שירה ברלינר פולג:  זה קבוצות זרות זו לזו

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מלמדים סטודנטים שלנו

שירה ברלינר פולג:  ניצן זה סטודנטים שלו, זה אנשים אחרים

קריאה: אתם מלמדים הנדסאים, נכון?     

שירה ברלינר פולג: אנחנו מלמדים לימודי הנדסאים

קריאה: אקדמיה יותר גבוהה

שירה ברלינר פולג: כן

שירה ברלינר פולג:  יש בעצם, מאוד בגדול, שלושה מדרגים של השכלה במדינת ישראל

שירה ברלינר פולג:  בטופ עומדת האקדמיה עם הסטודנטים, אם אינני טועה, כ-350,000 סטודנטים היום במדינת ישראל

שירה ברלינר פולג:  באמצע מבחינת האורך ומבחינת ההיקף נמצאים לימודי ההנדסאות

צגה מלקו: כמה זמן לימודי הנדסאות?     

קריאה: שנתיים

שירה ברלינר פולג: תיכף אני אגיע למספר השעות אבל בגדול - - -      

ישראל אייכלר: כדי שנהיה ברורים, המינהל להכשרה מקצועית מלמד אנשים אחרים מאשר אתם

ישראל אייכלר:  לפי מה זה מחולק?     

שירה ברלינר פולג: בחירה של הפרט

שירה ברלינר פולג:  הבן אדם בוחר לאן ללכת ללמוד

ישראל אייכלר: אותם מקצועות אתם מלמדים?     

שירה ברלינר פולג: לא

שירה ברלינר פולג:  יש קשר בין המקצועות

דבורה ביטון: אפילו שנתוני קבלה יכולים להיות פחות טובים? מישהו שלא סיים בגרות נניח, יכול ללכת ללמוד הנדסאי והוא יוכל להשתלב?     

שירה ברלינר פולג: כן

שירה ברלינר פולג:  מבחינת תנאי הקבלה ללימודי ההנדסאות, תנאי הקבלה אצלנו כוללים שמונה יחידות בגרות, שלוש מתמטיקה, שלוש אנגלית ושתיים בעברית

שירה ברלינר פולג:  היה ואין לך את תנאי הקבלה המאוד מינימליים האלה שהם הרבה פחות ממה שיש באקדמיה, אנחנו נעניק לך מכינה, ככה שתנאי קבלה במערכות שלנו ובמובן זה גם במערכות של ניצן וגם במערכות של אסף, הם יותר פשוטים ואכן המערכת לפחות שלנו מכוונת ל-50% מהחברה הישראלית שלא הולך לאקדמיה

ישראל אייכלר: מה אתם מלמדים, להבדיל מהם?     

שירה ברלינר פולג: יש על זה שקף

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מלמדים לימודי הנדסאי או טכנאי ב-18 מגמות ו-38 התמחויות משנה

שירה ברלינר פולג:  כשאני אומרת מגמה זה לצורך העניין הנדסה אזרחית, הנדסת חשמל

שירה ברלינר פולג:  אלה האזורים

שירה ברלינר פולג:  לרוב זה כ-2,000 שעות ברוב המקצועות

שירה ברלינר פולג:  האופן שבו אנחנו קובעים את תוכניות הלימודים זה באמצעות ועדות מומחים שמתכנסות

ישראל אייכלר: 2,000 שעות, כמה שנים זה לוקח?     

שירה ברלינר פולג: בין שנתיים לשלוש, תלוי אם זה לימודי ערב או לימודי יום

שירה ברלינר פולג:  הכי ארוך שאפשר זה כולל מכינה ואז המכינה ושלוש שנות לימודי ערב

שירה ברלינר פולג:  זה המקסימום אבל הרוב המוחלט מסיים את הלימודים בתוך שנתיים

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מקיימים הכשרות למאות מרצים במערכות שלנו

שירה ברלינר פולג:       מבחינת הלימודים, אני אחזור על זה, כ-2,000 שעות כלומר 1,700 שעות - - -      

ישראל אייכלר: אני רואה פה, "לשם קבלת דיפלומה יש להיבחן בשני מבחנים ולעמוד בפרויקט גמר"

שירה ברלינר פולג: נכון

ישראל אייכלר: זה כבר לאחד שנכנס

שירה ברלינר פולג: במהלך הלימודים אתה צריך לעמוד בשתי בחינות ופרויקט גמר, שהן בחינות ממשלתיות, לא המוסד בוחן אלא אנחנו בוחנים

דבורה ביטון: זה של המל"ג?     

שירה ברלינר פולג: לא מל"ג

שירה ברלינר פולג:  זה לא קשור למל"ג

שירה ברלינר פולג:  המל"ג הוא הרגולטור

דבורה ביטון: זה תעודות שאתם נותנים להם?     

שירה ברלינר פולג: דיפלומת הנדסאי או דיפלומת טכנאי

דבורה ביטון: אין שום מעורבות של החינוך בכלל

ישראל אייכלר: זה אנשים בוגרים

דבורה ביטון: בסדר, אבל השאלה בתוכנית לימודית, אדוני, מה קורה כשאתה לומד באוניברסיטה או מכללה לעומת הכשרות כאלה

דבורה ביטון:  בסוף איך נמדדים אותם בוגרים? גם כשאתה בא להציע מועמדות, לפעמים גם התעודות האלה לדאבוני יכולות להיבחן על ידי מעסיק ובגלל זה אני רוצה להבין

ישראל אייכלר: שאלה טובה

ישראל אייכלר:  יש לך תשובה על זה?     

שירה ברלינר פולג: יש לי תשובה

שירה ברלינר פולג:  אני כן אבהיר שאנחנו לא מל"ג, לא כפופים למל"ג

שירה ברלינר פולג:  זה פשוט שתי מערכות שונות

שירה ברלינר פולג:  אנחנו כן בקשר איתם ואנחנו כן היינו מאוד מעוניינים שתהיה אקרדיטציה ומעבריות בין המערכות

שירה ברלינר פולג:  ביני לבין המערכת של ניצן יש מעבריות

שירה ברלינר פולג:  הבן אדם יכול ללמוד אצל ניצן ולקבל הכרה חלקית בתכני הלימודים אצלי ולא להתחיל מאפס

ישראל אייכלר: חברת הכנסת צגה מלקו

צגה מלקו: אם את אומרת שאין קשר למל"ג, איך יכול להיות המוסד הזה מוכר? בדרך כלל למוסדות המוכרים יש קשר למל"ג

שירה ברלינר פולג: אני מכירה במוסד לצורך קבלת דיפלומת הנדסאי או טכנאי

שירה ברלינר פולג:  אני מכירה במוסד מסוים והוא רשאי להיבחן אצלי במבחנים, לעבור את פרויקט הגמר והסטודנטים יכולים לקבל תעודה

שירה ברלינר פולג:       יש רגולטור מקביל, הוא נקרא המל"ג, שהוא אחראי על ההכרה בלימודים אקדמיים ועל האפשרות לקבל תארים כמובן במדינת ישראל

שירה ברלינר פולג:  יש מוסדות שבהם יש גם וגם

שירה ברלינר פולג:  יש לנו מוסדות צמודי אקדמיה

שירה ברלינר פולג:  הטכניון, אוניברסיטת אריאל, מכללת ספיר, זה מוסדות שיש בהם גם הכרה אקדמית וגם בנפרד, זאת אומרת זה שתי ישויות משפטיות שונות אבל באותו מתחם, גם הכרה שלי, לכן יש קשר במובן הזה אבל זה שתי מערכות שונות

ישראל אייכלר: יש לכם למשל לימודים של קירור ומיזוג אוויר

שירה ברלינר פולג: נכון

ישראל אייכלר: גם אצלו יש

שירה ברלינר פולג: נכון אבל זה בשתי דרגות שונות

ישראל אייכלר: מה ההבדל?     

שירה ברלינר פולג: יש הבדל גם על פי חוק וגם ברמת הלימודים והאורך של הלימודים

ישראל אייכלר: אם מישהו שואל אותי אם ללכת אליכם למה"ט או ללכת לניצן, מה אני אגיד לו על קירור ומיזוג אוויר

ישראל אייכלר:  איפה כדאי לו?     

שירה ברלינר פולג: תלוי מה הוא רוצה להיות כשהוא יהיה גדול

ישראל אייכלר: הוא רוצה להיות מתקין קירור ומיזוג אוויר

ניצן ממרוד: אז הוא יבוא אליי כנראה

ניצן ממרוד:  זה דרגות שונות של הסמכה ושל רישוי

ניצן ממרוד:  זה כמו בתקנות החשמל

ניצן ממרוד:  אצלי אפשר לעשות קורס חשמל, חשמלאי מוסמך, ואצל שירה עושים קורס הנדסאי חשמל ואז הסמכויות שלך למול ההכשרה שלמדת משתנות

ניצן ממרוד:  הן מותאמות לפי החוק

ניצן ממרוד:  אגב, אנחנו עושים המון שיעורי אקרדיטציה אצלנו

ניצן ממרוד:  נגיד שהנדסאי חשמל לומד אצלה, אנחנו מכניסים לו גם קורס של החשמלאי מעשי או חשמלאי מוסמך כדי לתת לו יכולות נוספות

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אתם מסונכרנים

ניצן ממרוד: כן, מאוד

ניצן ממרוד:  הרבה מאוד מהמגמות שלנו מסונכרנות בחלק מהדברים כדי שבן אדם, לא תהיה לו תקרת זכוכית, שהוא יוכל להתקדם

ישראל אייכלר: איזה דרגות חשמל אתם נותנים? 1, 2 או גם 3, 4?     

ניצן ממרוד: יש חשמלאי מעשי, חשמלאי מוסמך

ניצן ממרוד:  עכשיו, אגב, התקנות אמורות להשתנות, בשנה הקרובה אני מקווה

ישראל אייכלר: אנחנו צריכים לראות את התקנות כי יש שם קצת - - - 

ישראל אייכלר:  בבקשה

שירה ברלינר פולג: כאמור, אנחנו מלמדים במגוון מקצועות נדרשים במשק

שירה ברלינר פולג:      מבחינת פילוח מגמות, אתם רואים פה את מספר הסטודנטים בכל מגמה

שירה ברלינר פולג:  המגמה המשמעותית ביותר אצלנו היא הנדסה אזרחית, בין היתר משום שזה מקצוע רישוי, הדיפלומה נדרשת כדי לבצע פעולות בעולם של הנדסה אזרחית, חתימה על מבנים, מנהל עבודה ולכן זה מקצוע מאוד נדרש ומבוקש

ישראל אייכלר: אתם מדברים בעיקר על הנדסת מבנים, נכון?     

שירה ברלינר פולג: זה נקרא הנדסאי אזרחי, בניין

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מאפשרים הסמכות מסוימות בחוק לבוגרי התעודה שלנו

ישראל אייכלר: מחשבים גם אתם מלמדים וגם אתה מלמד?     

שירה ברלינר פולג: כן

שירה ברלינר פולג:  המגמה השנייה בגודלה היא דווקא הנדסת תוכנה שהיא לא מקצוע רישוי, כלומר הדיפלומה היא לא תנאי לעבודה כמובן בענף ההייטק

שירה ברלינר פולג:  עדיין מאוד מבוקש

שירה ברלינר פולג:  שיעור השמה מאוד גבוה ורמת שכר מאוד גבוהה

שירה ברלינר פולג:  הרבה מאוד מהלומדים כאן זה נשים חרדיות בסמינרים, שזה הולך ומתרחב, הנושא הזה של לימודי תוכנה בסמינרים

ישראל אייכלר: איזה דיפלומה הם מקבלים במחשבים למשל?     

שירה ברלינר פולג: מקבלים הנדסאי תוכנה או טכנאי תוכנה ומשתלבים בתעשיית ההייטק

נעה בן שבת: הם נחשבים שלוחה בסמינר?     

שירה ברלינר פולג: לא, הם נחשבים מוסד בפני עצמו

שירה ברלינר פולג:  יש לנו כמובן מגמות קטנות יותר שאני לא אכנס אליהן, אבל אלה המגמות המשמעויות

ישראל אייכלר: למה אלקטרוניקה היא כל כך קטנה?      

שירה ברלינר פולג: שאלה מאוד טובה

שירה ברלינר פולג:  הסטודנטים פחות מגיעים למגמה הזאת למרות שהיא מאוד נדרשת

ישראל אייכלר: זה פחות מ-1,000

שירה ברלינר פולג: אנחנו היינו מאוד רוצים שיגיעו יותר סטודנטים למגמה ושיהיה ביקוש יותר גבוה

ישראל אייכלר: פעם היו כולם הולכים לאלקטרוניקה

דבורה ביטון: כי עכשיו השוק יותר מחשבים, פחות אלקטרוניקה

דבורה ביטון:  היצע וביקוש, אדוני

דבורה ביטון:  מה לעשות, המדינה מתקדמת

דבורה ביטון:  זה בדיוק מה שצריך לשים לב בגופים האלה, שצריך בסוף להתאים אותך למה שבאמת יש ביקוש ויש צורך, אחרת אם אתה ממשיך להרבות באותם תפקידים שקיימים, האנשים האלה יסיימו את ההכשרה ויישארו עם התעודות ולא יותר

שירה ברלינר פולג: זה מעלה את השקף הבא שמעיד על זה שבסך הכול התשואה להשכלה בלימודים הטכנולוגיים במה"ט היא יותר גבוהה לא רק משל מקצועות אחרים אלא אפילו מחלק מהאקדמיה

שירה ברלינר פולג:  צעיר שיבוא ללמוד אצלנו, התשואה להשכלה שלו, השכר שהוא יקבל לאורך כל חייו יהיה ככל הנראה יותר גבוה משל חלק ממקצועות הרוח, מקצועות לא פרופסיונליים באקדמיה, בוודאי אל מול המכללות ולא אל מול האוניברסיטאות וסך הכול מדובר בחלופה מאוד טובה ללימודים מבחינת העתיד שהיא נותנת לצעירים

שירה ברלינר פולג:       מה שעוד חשוב להגיד כאן זה שכמו שאמרתי בהתחלה, תנאי הקבלה אצלנו הם מאוד פשוטים ואנחנו באמת לא פונים לאיזה חתך מאוד גבוה באוכלוסייה, ולכן אם מצרפים את שני התנאים האלה, העובדה שאנחנו פונים למי שלא מעוניין, לא רוצה, לא יכול אקדמיה, והעובדה שאנחנו מביאים את אותם צעירים לרמת שכר מאוד גבוהה או הכי גבוהה שהם יכולים לאורך חייהם, הופכת את כל המערכת הזאת למערכת של מוביליות חברתית מאוד טובה

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מאוד מאמינים בה, היא נותנת תשואה טובה

שירה ברלינר פולג:      בשנים האחרונות המערכת גדלה בכ-40% במספר הבוגרים

שירה ברלינר פולג:  יש לנו עלייה עקבית בשיעור הדפלום, כלומר מי שמקבל תעודה מבין הלומדים

שירה ברלינר פולג:  יש לנו שיעור השמה של כ-97%, תלוי בשנה, לפעמים זה 94%, לפעמים זה קצת יותר או קצת פחות אבל רוב מוחלט של הבוגרים שלנו עובד, כ-68% בתחום שהם למדו

שירה ברלינר פולג:  יש לנו שכר ממוצע של קרוב ל-12,000 שקלים, שלוש או ארבע שנים לאחר סיום הדיפלומה

שירה ברלינר פולג:  אני כן רוצה להדגיש פה את הנושא של אוכלוסיית הנשים החרדיות כמקרה בוחן להצלחה של לימודים טכנולוגיים

שירה ברלינר פולג:  אני אפרט על זה בהמשך

שירה ברלינר פולג:      מבחינת החזון ומה שאנחנו רואים לעתיד ומה שאנחנו מקווים שעכשיו בעקבות תוכנית החומש החדשה שעברה בחוק ההסדרים האחרון, יקרה, אנחנו היינו רוצים לראות שהמערכת הזאת גדלה, מעלה את פריון העבודה במשק ומקדמת את המוביליות החברתית של צעירים וצעירות מכל החברה הישראלית

שירה ברלינר פולג:       יעדים שהוצבו בתוכנית האחרונה שעברה ממש בימים האחרונים זה יעדי שיעור דיפלום, מספר סטודנטים, עידוד מקצועות בתשואה גבוהה או בשכר גבוה ופנייה לאוכלוסיות יעד שאינן משתתפות בשוק העבודה הישראלי

אליקו שליין: אין מילה על נכים, אין מילה על הכשרות

אליקו שליין:  סליחה, עם כל הכבוד

דבורה ביטון: בשביל זה אנחנו פה

דבורה ביטון:  תמתין, אנחנו נתייחס לזה

שירה ברלינר פולג: אני אענה על כל שאלה שאני אשאל

שירה ברלינר פולג:  אני מתנצלת, אני מדברת מהר

ישראל אייכלר: לא, לא, את יכולה לדבר בקצב הזה, זה בסדר

ישראל אייכלר:  רק תגידי לי מה יעדי תוכנית החומש לעתיד

שירה ברלינר פולג: בתוכנית החומש כרגע מוגדרים שני יעדים, הראשון נוגע למספר הדיפלומות שהמערכת תגיע אליהן בסוף החומש, 15,000 דיפלומות

שירה ברלינר פולג:  היום אנחנו על סדר גודל של 10,333 דיפלומות לשנת תשפ"ב, ואנחנו רוצים להתמקד במקצועות בשכר גבוה ובתשואה גבוהה, כלומר להפנות כמה שיותר צעירים למקצועות שיתנו להם שכר יותר טוב בעתיד

שירה ברלינר פולג:  אנחנו שואפים בסוף הדרך להגיע לשיעור דיפלום של 73%

שירה ברלינר פולג:  היום אנחנו על 65%

ישראל אייכלר: דיפלום זה נקרא אדם שעבר את המבחנים

שירה ברלינר פולג: כן, שהתחיל ולא נשר עד לסיום

ישראל אייכלר: סגנון דיפלומטי

שירה ברלינר פולג: אני כבר כל כך רגילה לזה ששכחתי שזה לא מילה אמיתית

שירה ברלינר פולג:  הכוונה היא למקבלי תעודות

ישראל אייכלר: מקבלי תעודות, זה מה שחשוב לציבור

שירה ברלינר פולג: האקדמיה העברית טרם אישרה את המילה, אני מתנצלת

שירה ברלינר פולג:      אנחנו רוצים להצמיח את המערכת שהיא תהיה מונגשת לכמה שיותר אוכלוסיות, וכמובן כל זה לא יעבוד אם לא נקדם חדשנות ופדגוגיה טובה וקשר עם מעסיקים

שירה ברלינר פולג:  זה לא עוזר רק לצמוח

ישראל אייכלר: מה זה נקרא מונגשת? יש לפעמים אנשים שנתקעים באמצע בגלל הלא רלוונטיות של כל מיני שיעורים בתוך הלימודים האלה

ישראל אייכלר:  הם מרגישים שהם שורפים זמן

ישראל אייכלר:  אתם מודעים לתחושה הזאת?     

שירה ברלינר פולג: אנחנו מודעים לזה

שירה ברלינר פולג:  אנחנו עושים שיפורים בתוכניות הלימודים כל הזמן

שירה ברלינר פולג:  יש סבב על כל תוכניות הלימודים

ישראל אייכלר: להיות ממוקדים במקצוע

שירה ברלינר פולג: כן, עם ועדות מומחים שאמורות לטייב

ניצן ממרוד: בוועדות המקצועיות האלה אנחנו בודקים יחד עם המעסיקים מה הצרכים של השוק שכל הזמן משתנים ולפי זה מתאימים - - -      

ישראל אייכלר: יש תכונה למרצים בכלל ומרצים במקצועות בפרט, להתרחב לכל מיני נושאים שאינם רלוונטיים לעבודה

ישראל אייכלר:  זה בעיה

ישראל אייכלר:  פה בכנסת כשמישהו מדבר דברים לא רלוונטיים, אז מי שלא רוצה, לא מקשיב, אבל התלמיד שצריך לשבת שעות ולשמוע דברים שאינם רלוונטיים למקצוע שלו, הוא ממש נהיה מתוסכל, לכן צריך למקד את הלימודים על פי הצרכים האלה

שירה ברלינר פולג: נכון מאוד

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מאוד משתדלים שהלימודים יהיו ממוקדים

שירה ברלינר פולג:  בסופו של דבר הלימודים הם כן מאוד פרקטיים, מאוד יישומיים

שירה ברלינר פולג:  מאוד משתדלים שהם יהיו כאלה ולא באוויר

שירה ברלינר פולג:  אם יש טעויות בתוכניות הלימודים, אז אנחנו גם יודעים לתקן

יוסף עטאונה: קבוצות משנה כמו הבדואיות, חרדיות, איך הם משתלבים בתוך השער שאתם שמים?     

שירה ברלינר פולג: מצוין, יש לי שני שקפים בדיוק בנושאים האלה

שירה ברלינר פולג:  לגבי החברה החרדית, יש לנו בערך 13% מהלומדים אצלנו הם חרדים

שירה ברלינר פולג:  רוב מוחלט לנשים, כאמור, בסמינרים החרדיים

שירה ברלינר פולג:  זה נכון לתשפ"ב

שירה ברלינר פולג:  תשפ"ג אפילו יותר גדולה מזה

שירה ברלינר פולג:  יש לנו בקרב הנשים החרדיות שיעורי דיפלום מאוד גבוהים, 79% ביחס ל-65% בממוצע

שירה ברלינר פולג:  רובן לומדות מגמת תוכנה

ישראל אייכלר: תוכנית מחשב

שירה ברלינר פולג: ומרוויחות שכר מאוד ראוי לאחר סיום הלימודים

שירה ברלינר פולג:  בקרב גברים המצב הוא כמובן שונה

שירה ברלינר פולג:  שיעור הדיפלום נמוך מהממוצע והמגמות העיקריות הן קצת אחרות, הנדסה אזרחית וחשמל בעיקר

שירה ברלינר פולג:  גם שם רוב לומדים במוסדות חרדיים וזה כרגע המצב אצלנו בחברה החרדית

שירה ברלינר פולג:  הוועדה ביקשה להתייחס לזה, אז אלה הנתונים

שירה ברלינר פולג:       לגבי החברה הערבית שבתוכה גם נמצאת החברה הבדואית, אבל אני אתייחס מפורשות גם לחברה הבדואית שלא מופיעה כאן

שירה ברלינר פולג:  26% מהלומדים אצלנו מצהירים שהם משתייכים לחברה הערבית

שירה ברלינר פולג:  בפועל המספר הוא כנראה קצת יותר גדול, הוא יותר לאזור ה-30%, מתוכם רק 24% נשים שפחות מגיעות אצלנו ללימודים

שירה ברלינר פולג:  שיעור דיפלום לגברים הוא היום מאוד נמוך ואנחנו פועלים להעלות אותו, וגם אצלם המגמה השולטת בצורה ברורה זה הנדסה אזרחית, מנהלי עבודה ובניין, מקצועות מהסוג הזה

שירה ברלינר פולג:  זה מגמות שאנחנו רואים אותן יותר בקרב החברה הערבית

שירה ברלינר פולג:  כדי לשפר את המצב גם מבחינת גיוון המקצועות, גם מבחינת שיעור הדיפלום, גם מבחינת מניעת נשירה, תוכנית החומש לחברה הערבית 550 מגדירה גם כלים עבור מה"ט ואנחנו משתמשים בהם לטובת המטרות האלה

שירה ברלינר פולג:       לגבי החברה הבדואית, אנחנו מאוד מנסים לפנות אל החברה הבדואית

שירה ברלינר פולג:  יש תוכנית ייעודית שנקראת אשב"ל שפונה אל החברה הזאת

שירה ברלינר פולג:  היא צמחה מאוד בשנים האחרונות אבל גם היום היא 240 סטודנטים אחרי הצמיחה, והיא באמת מעניקה להם מעטפת מלאה מקצה עד קצה

שירה ברלינר פולג:  אנחנו רואים שם עלייה מסוימת בשיעור הדיפלום, אבל גם אחרי העלייה והכול זה עדיין שיעור דיפלום, אם אני לא טועה, 43%, ככה שיש שם עוד הרבה עבודה

שירה ברלינר פולג:  אנחנו מאוד מאמינים בכלי הזה אבל כמובן אוכלוסייה עם הרבה מאוד חסמים ואתגרים

יוסף עטאונה: אתם ממשיכים בתוכניות בחברה הבדואית?     

שירה ברלינר פולג: התקציב הכולל שניתן לנו בתוך 550 כולל גם את החברה הבדואית

שירה ברלינר פולג:  כדי להרחיב את התוכנית אנחנו נצטרך לטייב אותה קצת כדי לתת את הכלים לכמה שיותר סטודנטים

שירה ברלינר פולג:  אין לנו כוונה להפסיק לתמוך בחברה הבדואית בשום צורה

שירה ברלינר פולג:  להיפך, אנחנו רוצים להרחיב

שירה ברלינר פולג:  לקראת תשפ"ד אנחנו נראה איך עושים את זה בצורה היעילה ביותר

ישראל אייכלר: חבר הכנסת עטאונה, אם אתה תרצה לבדוק, בממשלה הוחלט השבוע להמשיך את התוכנית במגזר הערבי, אז אתה יכול לבדוק שם

ישראל אייכלר:  אם אתה חושב שיש בעיה במגזר הבדואי, אנחנו פתוחים לדיון כדי לקדם את זה שגם הם יקבלו

אליקו שליין: וגם הנכים בבקשה

ישראל אייכלר: הנכים תמיד ראשונים, אתה יודע, אליקו

אליקו שליין: אבל עובדה שהם לא מקבלים שום מסלול

ישראל אייכלר: אצלנו הנכים ראשונים

אליקו שליין: אצלך בלב, כן

ישראל אייכלר: לא רק בלב

ישראל אייכלר:  תשאל את המנהלת, בכל החלטה, בכל דיון

אליקו שליין: אני לא שמעתי פה מילה אחת על הכשרת נכים

ישראל אייכלר: אפילו אליקו אף פעם לא חסר בדיון

ישראל אייכלר:  אתה פה

אליקו שליין: אני משתדל שלא

ישראל אייכלר: אתה מייצג אותם בכבוד, אני חייב לומר

ישראל אייכלר:       חברת הכנסת צגה מלקו

צגה מלקו: השאלה שלי לגבי מלגות

צגה מלקו:  איזה מלגות סיוע מקבלים? שנית, האם יש אפשרות, מי שלמד בתוכנית שלהם להמשך של B

צגה מלקו: A גם, לתואר?     

שירה ברלינר פולג: אני אתחיל מהשאלה הקלה יותר שהיא השאלה השנייה

שירה ברלינר פולג:  לא

שירה ברלינר פולג:  המל"ג מאפשר עד 30% מהיקף התואר להיות מוכר על ידי מוסדות שאינם אקדמיים, כלומר לצורך העניין עד 40 נקודות זכות תוכל להביא איתך מתואר קודם או דיפלומת הנדסאי קודמת

שירה ברלינר פולג:  בפועל זה כמעט לא קורה

שירה ברלינר פולג:  אנחנו כמעט לא רואים אקרדיטציה, כלומר תהליך שבו הדיפלומה של מה"ט נחשבת למשהו במהלך התואר

שירה ברלינר פולג:  היינו מאוד רוצים לראות

שירה ברלינר פולג:  אני חושבת שזה מאוד נכון ומאוד מעודד את שתי המערכות

שירה ברלינר פולג:  זה לא תלוי רק בנו, זה תלוי גם כמובן במל"ג, ויותר מזה, במוסד האקדמי עצמו

שירה ברלינר פולג:      לגבי מלגות, יש כמה סוגי מלגות שאנחנו היום נותנים, בראש ובראשונה הקרן להכוונת חיילים משוחררים מאפשרת לכל חייל משוחרר ובוגר שירות אזרחי 90% משכר לימוד עד חמש שנים מיום סיום שירותו, שלא על חשבון הפיקדון

שירה ברלינר פולג:  זה דבר אחד

שירה ברלינר פולג:  מעבר לזה יש את קרן הסיוע

שירה ברלינר פולג:  היא מסייעת לאוכלוסיות במצב סוציו-אקונומי לא קשה, אלא על פי תנאים סוציו-אקונומיים ניתנות מלגות לסטודנטים

שירה ברלינר פולג:  מעבר לזה יש לנו מלגות גם לאוכלוסיות

שירה ברלינר פולג:  לצורך העניין, החברה הערבית מקבלת מתוך תקציב תוכנית 550, החברה החרדית מתוך תקציבים אחרים, זאת אומרת זה לפי אוכלוסייה

שירה ברלינר פולג:  יש עוד כמה סלים קטנים של מלגות אבל בגדול אלה הסלים המרכזיים

שירה ברלינר פולג:  הרבה מאוד מהסטודנטים שלנו מקבלים מלגות

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לציבור הצופים שהחומר שאת הצגת לנו, המצגות יופיעו באתר של הוועדה גם אחרי הדיון

ישראל אייכלר:  הם לא מפסידים כלום, הם יכולים להיכנס בשקט וללמוד את כל הנתונים והפרטים

ישראל אייכלר:       נציגת המל"ג רצתה להעיר פה משהו

אתי לבני: אני ממונה תחום מדעי הנדסה, הנדסה והרפואה במל"ג

אתי לבני:  ראשית, אני אגיד שלפני שנה התקבלה איזושהי החלטה של משרד החינוך שהוא רואה בהנדסאי כשווה ערך לתעודת בגרות כשער כניסה לאקדמיה

אתי לבני:  זה הדבר הראשון

אתי לבני:      בנוסף, לימודי ההנדסאי יכולים להוות בין שליש לרבע פטור מלימודים אקדמיים, אך לא מלימודי ליבה ועל בסיס ענייני

אתי לבני:  חשוב להבין את זה

ישראל אייכלר: אולי תתרגמי לי את המשפט שאמרת עכשיו

אתי לבני: אם הנדסאי למשל בהנדסה אזרחית רוצה לגשת ללימודי תואר בהנדסה אזרחית, כן ניתן להכיר לו רבע מנקודות הזכות בלימודים האקדמיים על בסיס התעודה

ישראל אייכלר: למה רק רבע ולא הכול?     

אתי לבני: כי זה לא שווה ערך

ישראל אייכלר: למה?     

אתי לבני: כדי להיות מהנדס לא מספיק תעודת הנדסאי שלו

אתי לבני:  יש שם לימודים אקדמיים - - -      

ישראל אייכלר: אבל את ההנדסאי שלו צריך להיות ב-100%

ישראל אייכלר:  אני לא אומר שתכירו בו שהוא מהנדס

אתי לבני: אי אפשר להשוות לימודים אקדמיים לתעודת הכשרה מקצועית

ישראל אייכלר: למה? הרי מדובר פה במקצוע, לא מדובר פה בהשפעת קרני התיש על קרני השמש

ישראל אייכלר:  מדובר פה במשהו מאוד מעשי

אתי לבני: בסדר גמור

אתי לבני:  אם הוא עשה תעודה מקצועית והוא רוצה ללכת לעסוק במקצוע, הוא ילך ויעסוק במקצוע, אך אם הוא רוצה תואר אקדמי, מוכר לו רבע מנקודות הזכות על בסיס התעודה המקצועית שלו

אתי לבני:  זו החלטת מל"ג

שירה ברלינר פולג: אני רק אתקן, זה תלוי במוסד האקדמי ובמוסד להנדסאים

שירה ברלינר פולג:  הם ביניהם צריכים ממש לשבת ולתפור את הקורסים

שירה ברלינר פולג:  זה לא שהמל"ג מאפשר את זה באופן גורף

אתי לבני: המל"ג מאפשר באופן גורף רבע על בסיס ענייני, לא מלימודי הליבה

צגה מלקו: מי שסיים את ההנדסאי בתוכנית שלכם, רוצה להתקבל לטכניון, רבע מהנקודות יכירו לו?     

אתי לבני: יכירו לו על בסיס ענייני - - -      

צגה מלקו: אני לא חושבת שהדבר הזה קיים, כי מי שרוצה ללכת לטכניון יעשה את הפסיכומטרי, בגרות ומבחן כניסה וכל זה

צגה מלקו:  זה לא מקנה לו

אסף מנוחין: אני ממונה חינוך טכנולוגי על-תיכוני במשרד החינוך

אסף מנוחין:  אני רק רוצה להתייחס לעניין הזה ספציפית

אסף מנוחין:  אני בעצם אחראי על ההסמכה של טכנאים והנדסאים

אסף מנוחין:       הבסיס הענייני הזה זה מוקש כי הבסיס הענייני בא ואומר למוסד, תסתכלו על התלמיד, תחליטו מה הקריטריונים לקבלה, האם זה ציון, האם היקף הקורסים

אסף מנוחין:  אנחנו משתדלים לתת לתלמידים הטובים אצלנו שמעוניינים, אופק אקדמי, שיתוף פעולה עם מכללות להנדסה

אסף מנוחין:  זה קורה

אסף מנוחין:  זה לא קורה מספיק

אסף מנוחין:  אני חושב שצריך עדיין איזושהי הכרה עקרונית מטעם מל"ג בהתאם לתפיסה שהמדינה מפתחת

אסף מנוחין:  כרגע רוב התלמידים הבוגרים שלנו שהם באמת תלמידים טובים שעוד עובדים במקצוע בגופי פיתוח, לא מקבלים את ה-30% ולכן צריך עוד איזושהי חשיבה לנושא הזה

אתי לבני: הכרה עקרונית קיימת

אתי לבני:  להיפך, יש גם הכרה של עד שליש בבקשה מיוחדת למל"ג ומל"ג אישרה דברים כאלה

אתי לבני:  אם יש בעיות פרטניות נשמח להתייחס אליהן

אסף מנוחין: לא, זה לא עניין פרטני, זה עניין מערכתי שצריך לחשוב עליו

ישראל אייכלר: מה שאומר אסף מנוחין באוזניים הפשוטות שלי, זה שזה לפי האף שמוצא חן בעיניי מי שמחליט לתת לו או לא לתת לו, וזה לא בסדר

ישראל אייכלר:  אני מצפה ממך, אסף מנוחין, שאתה תגיש לנו הצעה מעשית, אם זה בתקנות, אתם יודעים איך צריך לעשות את זה כי אתה מייצג את משרד החינוך, ולכן אני ארצה שזה יהיה מוסדר בצורה שלא לפי מראית עיניו של המחליט, האם האיש הזה יקבל או לא יקבל, יוכר או לא יוכר וכמה יוכר

ניצן ממרוד: ספציפית להתייחסות של המל"ג, גם האמירה שתעודת הנדסאי שוות ערך לבגרות היא גם כן משהו שצריך רגע להגיד אותו שהיא מאוד מורידה

ניצן ממרוד:  חבר'ה, לימודי הנדסאי זה הכשרה עם סמכות מאוד גבוהה, עם הגדרות מאוד ברורות

ניצן ממרוד:  זה אנשים בוגרים יותר

ישראל אייכלר: מה אתה רוצה שהם יקבלו?     

ניצן ממרוד: ההשוואה כמו שהמל"ג אומר, שתעודת הנדסאי שוות ערך לתעודת בגרות היא השוואה לא נכונה

ישראל אייכלר: אתה רוצה שהוא יקבל דרגה יותר גבוהה

ניצן ממרוד: ברור

ישראל אייכלר: אז למה משרד העבודה לא מגיש תקנה כזאת, הצעה כזאת ביחד עם משרד החינוך? הרי אנחנו לא עובדים פה באיזה שוק פרטי

שירה ברלינר פולג: זה לא עניין לתקנות

שירה ברלינר פולג:  במובן מסוים תוכנית הלימודים שלנו היא מאוד ריכוזית

שירה ברלינר פולג:  אני יודעת להגיד מה היא, אבל תוכניות הלימודים במל"ג זה באמת, המוסד, הטכניון או האוניברסיטה העברית

שירה ברלינר פולג:  זה לא החלטה לא רק של הרגולטור

שירה ברלינר פולג:  הרגולטור יכול לאפשר, הוא לא יכול לחייב

ישראל אייכלר: קודם כל המל"ג הוא מוסד של המדינה

ישראל אייכלר:  זה לא אוניברסיטה פרטית

שירה ברלינר פולג: נכון, הוא יכול לאפשר

שירה ברלינר פולג:  הוא לא יכול לחייב משום שיש כללים על חופש אקדמי, נכון? תקני אותי אם אני טועה

אתי לבני: יש את החופש האקדמי של המוסדות, סעיף 15 בחוק, שמאפשר - - -      

ישראל אייכלר: החופש האקדמי של המוסדות ברור, כמו שגם הישיבות, יש להן חופש אקדמי, אבל המל"ג הוא גוף ממשלתי

אתי לבני: מל"ג קבע שכן ניתן לתת פטור מלימודים אקדמיים על בסיס תעודת ההנדסאי, בין רבע לשליש

אתי לבני:  יש החלטה כזאת

אתי לבני:  יש אמירה כזאת של מל"ג

ישראל אייכלר: רק אם הרבע והשליש לא מספקים את אסף מנוחין שהוא חי את זה, אז אני ארצה באמת שתציעו הצעה יותר טובה

צגה מלקו: אדוני היושב-ראש, משהו לא ברור לי

צגה מלקו:  מקודם אמרתם שהנדסאים שלומדים שנתיים עד שלוש שנים נותן מקצוע

צגה מלקו:  נציגת המל"ג, שני דברים אמרת: אחד, זה שווה לבגרות

צגה מלקו:  בעיניי זה מעליב

צגה מלקו:  בן אדם שאחרי 12 שנות לימוד למד שלוש שנים, זה שווה לבגרות, באמת מעליב

צגה מלקו:  זה דעה אישית שלי

צגה מלקו:  שנית, את אומרת מצד שני, עד 30% מכירים בנקודות

צגה מלקו:  משהו לא ברור

צגה מלקו:  אני מבקשת, אדוני היושב-ראש, לפעם הבאה שיהיה הדבר הזה ברור אם הערך שלו בגרות או לא

צגה מלקו:  בן אדם שהלך ללמוד אחרי 12 שנות לימוד, משקיע שלוש שנים, אחר כך רוצה להמשיך, יגידו לו, אתה מתחיל מאפס, תחזור לגיל 18 עם הבגרות? והאנשים האלה בדרך כלל בוגרים, רציניים, יש להם משפחה, מתפרנסים, רק רוצים קידום בעתיד

צגה מלקו:  נראה לי ככה

ישראל אייכלר: חברת הכנסת מלקו, אני חושב שהקדוש ברוך הוא נתן לך עכשיו אתגר

ישראל אייכלר:  להבדיל מכל האנשים שיושבים פה, לך יש זכות לחוקק

ישראל אייכלר:  אם זה עניין של חקיקה, תגישי הצעת חוק

צגה מלקו: זה עניין של חקיקה?     

אתי לבני: זאת הייתה החלטה פנימית של משרד החינוך לפני שנה, שזה שווה ערך וניתן לקבל - - -      
 

ישראל אייכלר: כן, אבל אם החוק יכול לקבוע משהו או התקנות - - -      

שירה ברלינר פולג: אני פחות מכירה את חוק המל"ג אבל אני לא חושבת שזה עניין של תקנות

ישראל אייכלר: מה זה כן?     

שירה ברלינר פולג: זה עניין של בסופו של דבר שיקומו כמה מוסדות אקדמיים שמעוניינים לאפשר את הדבר הזה, ישבו ביחד עם המוסדות שלנו ויבנו ביחד תוכנית לימודים שבה תתאפשר המעבריות הזאת בין לימודי הנדסאי לבין התואר

שירה ברלינר פולג:  זה נעשה בעבר, יש דוגמאות חיוביות כאלה

ישראל אייכלר: אני חושב שאני כאזרח שרוצה ללמוד, אף אחד לא בעל הבית עלי להגיד לי מה יהיה ומה לא יהיה

ישראל אייכלר:  מה שאתם עושים זה ברית המועצות

ישראל אייכלר:  הם יחליטו מה הדברים ומה אני צריך ללמוד ומה אני צריך לדעת, ומה האחוזים שאני מקבל

ישראל אייכלר:  תבוא חברת הכנסת מלקו ותגיש הצעת חוק, אני מוכן להצטרף לזה, אבל החוק צריך להיות מבוסס על ידע של אנשים שמכירים את זה ואני לא, מה כן צריך להיות, לא מה לא, ואז אנחנו או תקנה או חוק או הנחיה של מנכ"ל, הוראת מנכ"ל

ישראל אייכלר:  אלה דברים שצריכים לתקן כי האזרח פה נמצא נפגע

צגה מלקו: כן, כן, האזרח נפגע

צגה מלקו:  בן אדם אחרי שסיים את ההנדסאי ומקים משפחה או עובד רציני, רוצה קידום קריירה להמשיך וללמוד, אז פה אני מרגישה שמסנדלים אותו, או שתחזור כאילו שיש לך עכשיו בגרות, תתחיל

צגה מלקו:  הדבר הזה צריך להשתנות כי אחרת אין טעם בזה

צגה מלקו:  גם ככה יכול לעודד כמה אנשים יבואו ללמוד את זה

צגה מלקו:  בתחנה מסוימת בחייו אדם ירצה להתקדם, להגיע להיות מהנדס

אסף מנוחין: אני רק רוצה לציין, ברשותך

אסף מנוחין:  בארצות הברית, קנדה וגם בחלק ממדינות אירופה יש מושג שנקרא Practical Engineer

אסף מנוחין:  זה בעצם שנתיים של לימודים בקולג' להנדסה

אסף מנוחין:  אתה יכול לצאת אחרי שנתיים כ-Practical Engineer, כהנדסאי, או להמשיך עוד שנתיים ולסיים כמהנדס

אסף מנוחין:  זה מקובל

אסף מנוחין:  הרבה בוגרים שלנו מבקשים מאיתנו את האישור, וחבל

אסף מנוחין:  חבל שאנחנו לא נותנים להם את האפשרות להשלים בארץ, כי כשהוא בא ועושה חישוב, לחשוב לארבע שנים לימודי הנדסה או לנסוע לניכר ובשנתיים להשלים את זה, אז הרבה מהם מעדיפים לנסוע לשנתיים וחלקם גם נשארים שם

ישראל אייכלר: אני רוצה לשמוע מה אתה מציע

ישראל אייכלר:  גם אם עכשיו אתה לא יכול להגיד לי, תכין לי עבודה, מסמך, תשלח לנו שנדע מה כן לעשות, כי מה לא לעשות אנחנו כולנו יודעים

אסף מנוחין: אני חושב שצריך לפתוח בדיון עם מל"ג, לפתוח מסלולי הכשרה של מהנדס מעשי

אסף מנוחין:  היה פעם ניסיון שלא כל כך הצליח

אסף מנוחין:  אני חושב שהגיעה העת לפתוח את זה מחדש וליצור מצב שההנדסאי הוא בעצם ה-Practical Engineer, הוא חצי תואר לצורך העניין

ישראל אייכלר: טוב, אנחנו נתקדם ברשימת הדוברים

ישראל אייכלר:  אני רוצה לחרוג קצת מהנושא הכללי ולהתמקד במשרד הבריאות

ישראל אייכלר:  יש פה ראש אגף גריאטריה, ד"ר לקסר?     

אירית לקסר: כן

ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול מה קורה בגריאטריה? האם אפשר לפתח או לאפשר שאנשים יוכלו להתמקצע בתחום הגריאטריה? קוראים לזה כוח עזר אבל אני לא רוצה, כי יש לזה שם - - -     

אירית לקסר: אנחנו לא קוראים לזה כבר כוח עזר

אירית לקסר:  השם שאנחנו קוראים לזה הוא מטפלים, המטפלים באדם הזקן ומטפלים באדם הסיעודי

אירית לקסר:  זה נושא שאנחנו עוד טרם הקורונה עסקנו די הרבה גם עם צוות בין-משרדי וגם עם הג'וינט, ואני נורא שמחה שיצאה גם החלטת ממשלה בנושא הזה לגבי מהלך של לשנות את התפקיד ואת ההכשרה של המטפל באדם הסיעודי

אירית לקסר:  זה אוכלוסייה שקופה, בעיקרה נשים שהן בעצם עובדות בחלקיות משרה

אירית לקסר:  מרביתן הן דרך ביטוח לאומי שזה חוק סיעוד והמטפלות, וחלק קטן יותר הם במסגרות החוץ-ביתיות, מה שנקרא מוסדות סיעודיים, מעונות תשושים

אירית לקסר:  זה משיק גם למסגרות לאו דווקא של זקנים, גם של מוגבלויות

אירית לקסר:       אני יכולה להגיד שעשינו שינוי בתודעה, בשפה

אירית לקסר:  יש צוות שעובד

אירית לקסר:  אין פה שותפים שלי מביטוח לאומי, מחוק סיעוד, אבל הם בעצם בשלב הראשון, כי זה מרבית המטפלים, בנושא של ההכשרה ואנחנו גם היינו במהלך הדיונים בקשר עם ניצן כדי לחשוב איך אנחנו אחרי שיפותח הנושא הזה של הכשרה למטפלים, עם אופק מסוים, עם דרגות מיומנויות מסוימות נוכל לעשות את השיתוף שזה יהיה חלק מההכשרות

אירית לקסר:  הדבר המשמעותי וזה נאמר בעבר, שרק הכשרה לא מספיקה

אירית לקסר:  ברגע שזה לא מוגדר כמקצוע, ברגע שאנחנו לא מגדירים לו שלתעודה יש ערך כלכלי ויש אופק, בנושא הזה אנחנו בשיח גם עם האוצר

אירית לקסר:       המענה החלקי שבמכרז של ביטוח לאומי, של חוק סיעוד, יש נושאים של תמריצים גם לחברות סיעוד וגם למטפלים

אירית לקסר:  לגבי המוסדות הסיעודיים, כרגע הנושא בסוג של הקפאה כי דנים בכל הנושא מחדש לצערי הרב, וגם לא ניתן תקצוב ייעודי לנושא הזה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני רוצה את יקותיאל משי ממשרד העבודה

ישראל אייכלר:  מה זה, עמותת 121?     

יקותיאל משי: כן, עמותת 121

ישראל אייכלר: מה זה אומר? תספר לנו

יקותיאל משי: אנחנו מעמותת 121 מקדמים נושאים חברתיים, שינוי מדיניות חברתית

יקותיאל משי:  הקמנו את מטה "המקפצה" בה חברים 50 ארגונים

ישראל אייכלר: הנוהל לשינוי חברתי, תגיד לי את זה במילים פשוטות שאני אבין

יקותיאל משי: אנחנו מקדמים מדיניות חברתית

יקותיאל משי:  אני אציג את זה כאן

יקותיאל משי:  חלק מהדברים זה הכשרה מקצועית, ההשקעה הממשלתית בהכשרה מקצועית כמעט לכל דורש בעצם, גם מובטלים וגם עובדים קיימים

יקותיאל משי:  הקמנו את מטה "המקפצה", חברים שם 50 ארגוני מעסיקים, מכללות וארגונים חברתיים

יקותיאל משי:       אני רוצה להעלות פה שני נושאים קריטיים

יקותיאל משי:  דבר ראשון, תודה באמת על הדיון החשוב הזה בהכשרות מקצועיות

יקותיאל משי:  עלו פה כל מיני נתונים שונים אבל אני רוצה להתחיל בנתון המרכזי שכרגע אנחנו מדברים כל גוף רוצה לייצר כמה שיותר הכשרות והשטח דורש את זה

יקותיאל משי:  אדוני היושב-ראש, היום אנחנו נמצאים אחרי דיוני תקציב שאושרו בממשלה ונכון לעכשיו האגף להכשרת מבוגרים לא יודע בעצמו איפה הוא נמצא, במשרד העבודה או במשרד הכלכלה

יקותיאל משי:  זה נושא מאוד קריטי כי אין גוף שבעצם דורש תקציב

יקותיאל משי:  אנחנו לצורך העניין בשם 50 ארגונים מבקשים בדיוני התקציב להעלות את התקציב למיליארד שקלים כדי להכשיר 50,000 איש בשנה

יקותיאל משי:  אני משער שמה שאושר בממשלה כרגע זה על בסיס התקציב שהיה עד היום, אבל הנתונים שעולים מהשטח דורשים הרבה יותר

יקותיאל משי:       הדבר השני, הנתונים

יקותיאל משי:  חצי מכל שנתון שיוצא לשוק העבודה הולך לאקדמיה

יקותיאל משי:  החצי השני הולך להכשרות מקצועיות

יקותיאל משי:  חלקם הקטן למכללות טכנולוגיות והשאר לאגף להכשרת מבוגרים, הכשרה מקצועית בעצם

יקותיאל משי:  מדובר באוכלוסיות החלשות ביותר

יקותיאל משי:  התקציב שניתן, ואם אני אתן את המדרג, אז לאקדמיה בסביבות 6

יקותיאל משי: 5% מיליארד שקלים הולך לאקדמיה, למכללות הטכנולוגיות אם אני לא טועה, 450 מיליון, אולי עכשיו זה קצת עלה לפי הנתונים, ולאגף להכשרה מקצועית בראשותו של ניצן ממרוד היקר שעשה מהפכה באמת בשנה האחרונה באגף הזה, 160 מיליון

יקותיאל משי:  אדוני היושב-ראש, 160 מיליון הולך לכמעט חצי מהאוכלוסייה שהולכת להכשרה מקצועית

יקותיאל משי:  זה הפרופורציות ואנחנו דורשים כמובן העלאת התקציב

ישראל אייכלר: אתה מחשיב את כל ה-50% באגף להכשרה מקצועית?     

יקותיאל משי: לא

יקותיאל משי:  אמרתי, חלק קטן הולך למכללות הטכנולוגיות וזה בעיקר כאלה שלא הצליחו או לא יכולים להתקבל למכללות הטכנולוגיות, אין להם את ההכשרה המספיקה, אין להם את ההשכלה

יקותיאל משי:  הם הולכים ברובם להכשרה מקצועית ושם התקציב הכי נמוך

יקותיאל משי:  במקום שהממשלה שמדברת על כלכלה חזקה ועל צמיחה ועל פריון תספק משאבים יותר חזקים לאוכלוסייה החלשה הזו

יקותיאל משי:      דבר נוסף, מלגות קיום שעלה פה

יקותיאל משי:  אחרי הרבה מאמצים גם שלנו וגם של השותפים פה סביב השולחן אושרו מלגות קיום בשנה האחרונה

יקותיאל משי:  מלגת קיום, אני רוצה להסביר, זה נותן לבן אדם שלא עובד מלגת קיום

יקותיאל משי:  הגובה של מלגת קיום כיום היא בין 1,500 ל-2,500 שקלים

יקותיאל משי:  בן אדם עם משפחה שרוצה לשדרג את השכר שלו, לא יכול להתקיים עם מלגת קיום כזו

יקותיאל משי:  זה ממש לעג לרש

ישראל אייכלר: בזמן שהוא לומד הוא מקבל?     

יקותיאל משי: בזמן שהוא לומד

יקותיאל משי:  הרבה פעמים קורה שבן אדם מובטל, עד שהוא מוצא את התעסוקה ועד שהוא מוצא את ההכשרה הנכונה הוא כבר מאבד את דמי האבטלה ורק אז הוא צריך לצאת ללימודים, ו-1,500 שקל לא מספיקים לחיות

יקותיאל משי:  הרבה נושרים וזה אחד החסמים הגדולים לאנשים שלא מגיעים להכשרה מקצועית

יקותיאל משי:  תודה

ישראל אייכלר: חבר הכנסת אלי דלל, בבקשה

אליהו דלל: תיראו, הנושא של ההכשרה המקצועית, אני חושב שזו ההשקעה הכי טובה של המדינה כי אנחנו צריכים להבין במה אנחנו מטפלים

אליהו דלל:  אני חושב שהנושא הזה הוא מאוד חשוב כי כשאנחנו מדברים על ההכשרה המקצועית, בעצם אנחנו מדברים שהמדינה משקיעה אבל היא מקבלת פירות בצורה בלתי רגילה, שלא תמיד הממשלה מבינה או המדינה מבינה על מה מדובר

אליהו דלל:      אם זה הכשרה של נוער, אז זה אותו נוער חלש שנפלט מהרבה מאוד מקומות, במקום שימצא את עצמו חס וחלילה במקומות של כלא ואחרים, עם תמיכה של המדינה והממשלה ושל המפעלים וגם של החברות ביחד עוזרים פה לאוכלוסייה מאוד חלשה ונותנים לה פלטפורמה

אליהו דלל:       מעבר לזה זה גם רכישת מקצוע

אליהו דלל:  כשאני ניהלתי מפעל בזמנו בצפון, היו תלמידים שהיו מגיעים פעמיים–שלוש בשבוע ולומדים מקצועות שהיה חסר לנו כוח אדם

אליהו דלל:  אלה מקצועות שבהם באמת יכולים להיות כמובן מקצוע שהוא יותר ריאלי, פחות ריאלי, אבל זה כוחות שהם חשובים מאוד למדינה ולכלכה

ישראל אייכלר: מה אתה מציע, חבר הכנסת דלל?     

אליהו דלל: כמו שנאמר פה, הנושא הזה של ההכשרה המקצועית, לתת לזה יותר תשומת לב כי זה לא תמיכה, זה השקעה של המדינה באותם אנשים או מובטלים, ואני מתחיל דווקא מהנושא של הנוער, כי אני כיושב-ראש הוועדה לזכויות הילד, אני לא הייתי רוצה לראות ילדים שלא לומדים

אליהו דלל:  ברגע שיש הכשרה מקצועית והמדינה נותנת את זה, זה בסיס הלאה להשקעה עבור המדינה

ישראל אייכלר: אבל אמרת שבמפעל שלך באו התלמידים ללמוד את המקצוע, נכון?     

אליהו דלל: למיטב ידיעתי נדמה לי שהתוכנית הזאת כבר לא קיימת

ניצן ממרוד: ברשותך חבר הכנסת אני אגיד כי לא התייחסתי לזה

ניצן ממרוד:  אם אתה זוכר, יושב-ראש הוועדה, הצגתי לך שיש לנו למעשה כ-10,500 תלמידים בבתי הספר לנוער מקצועי

ניצן ממרוד:  על אלה מדבר חבר הכנסת

ניצן ממרוד:  לא הצגתי את זה פה כי אמרנו, המיקוד הוא על הכשרת המבוגרים, אבל בבתי הספר שלנו למעשה רוב הנוער שם זה נוער נושר או נוער בסיכון שאנחנו במסגרת השלוש שנים שלהם, בתיכון אצלנו, מקנים להם מקצועות

ניצן ממרוד:  חלקם עובדים במסגרת על פי חוק החניכות

אליהו דלל: במשרד החינוך?     

ניצן ממרוד: לא, משרד העבודה

אליהו דלל: יש בתי ספר שכפופים למשרד החינוך, שבהם יש הכשרה מקצועית

ניצן ממרוד: נכון, גם אצלנו

אליהו דלל: זה משהו אחר לגמרי

אליהו דלל:  יש להם מעבדות

אליהו דלל:  מי שמתקצב אותם זה אנשים פרטיים

אליהו דלל:  אני דאגתי לתרומה של רכב חשמלי במרכז הנוער בנתניה כדי שילמדו שם את מקצועות המכונאות לרכב חשמלי

ישראל אייכלר: אתה היית צריך לקנות את זה? למה לא בית הספר?     

אליהו דלל: זה בדיוק מה שאני אומר

אליהו דלל:  המדינה צריכה לתת פה סיוע

אליהו דלל:  זה לא צריך לבוא מגורמים וולונטריים

אליהו דלל:  המדינה צריכה לראות את ההכשרה המקצועית כהשקעה בנוער, בילדים, במבוגרים, כי אחר כך היא מרוויחה

אליהו דלל:  הם עובדים, מקבלים מיסים

אליהו דלל:  הן הנושא של דמי אבטלה

אליהו דלל:  זו השקעה של המדינה

אליהו דלל:  ככה המדינה צריכה לראות את זה

אליהו דלל:  גם הוועדה צריכה לראות את זה

ישראל אייכלר: תודה רבה לך

אהרון שחר: אפשר להתייחס לבעיה?     

ישראל אייכלר: מי מדבר?     

אהרון שחר: אני מנהל אגף החינוך הטכנולוגי במשרד החינוך

אהרון שחר:  בקשר לתקצוב, עד לפני כשנה-שנתיים המשרד אכן היה מתקצב אבל בשנה האחרונה הוא הכניס את כל התקצוב דרך גפ"ן ואז בתי ספר לא בוחרים להצטייד, אז לנו יש איזושהי בעיה כזאת

אליהו דלל: זה מה שאני אומר

אליהו דלל:  לא הגיוני

ישראל אייכלר: טוב, אני שומע פה דבר חדש, שהתקציב הזה הלך לגפ"ן וגפ"ן, זה המנהל מחליט מה לעשות והוא מעדיף שבמקום לקנות ציוד שחבר הכנסת דלל אומר, אז הוא מעדיף לעשות איתם טיול - - -      

תמר הרן: וככה תוכנית שלמה של חשיפה לתעשייה בעצם נסגר בתוך סעיף מאוד קטן שמדבר על תוכנית גפ"ן, וכל הנושא הזה של קידום תעשייה וחיבור בין צעירים לתעשייה בעצם נעלם

ישראל אייכלר: מי הדוברת ומה התפקיד?      

תמר הרן: אני מהתאחדות התעשיינים, אגף חינוך, הכשרה ותעסוקה

ישראל אייכלר: ההערה שלך נרשמה

תמר הרן: אני אשמח גם להרחיב על הדברים שנאמרו כאן

ישראל אייכלר: אם לא תספיקי פה כי אנחנו צריכים לסיים עוד מעט, אז תוכלי לשלוח לנו מכתב ואנחנו נתייחס לזה

ישראל אייכלר:  אולי נעביר את זה הלאה

ישראל אייכלר:       משה שגב, יושב-ראש חטיבת הסקטור העסקי והטכנולוגי בהסתדרות, בבקשה

משה שגב: שלום אדוני היושב-ראש

משה שגב:  הסתדרות ההנדסאים, בנוסף להיותה איגוד מקצועי, יש תחת שרביטה כ-32,000 הנדסאים וטכנאים שמאוגדים בהסתדרות הכללית, אבל האיגוד שלנו מונה למעלה מ-70,000 הנדסאים וטכנאים במדינת ישראל

משה שגב:  אנחנו רואים בסיפור של הכשרה טכנולוגית ובכלל הכשרת הנדסאים במדינת ישראל צורך בסיסי

משה שגב:  אנחנו רואים את זה גם במפעלים, בקשרים שלנו עם התאחדות התעשיינים

משה שגב:  יש לזה צורך גדול מאוד

משה שגב:       אחד מהחסמים שאנחנו מגלים, שיש רצון גם של המעסיקים שיהיו להם הנדסאים וטכנאים במפעלים, אבל אנחנו נתקלים הרבה פעמים בבעיה של מימון

משה שגב:  אין מי שיממן את זה

משה שגב:  אני חושב שתעשה נכון המדינה אם תעזור, ואפשר ללכת על משהו מאוד מסודר עם המעסיקים על מנת שניצור בסיס רחב מאוד להכשרה של הנדסאים וטכנאים במדינת ישראל, כי מה שקורה היום, אדוני היושב-ראש, רק לסבר את האוזן, בשנים האחרונות הייתה תופעה מאוד גדולה ורחבה של קליטת מהנדסים לתוך התעשייה, שהוא דבר מבורך

משה שגב:  אין לנו שום דבר נגד המהנדסים, אבל המהנדס בניגוד לטכנאי או הנדסאי הוא לא איש עובד, הוא לא איש כפיים, והתעשייה משוועת לעובדי כפיים

משה שגב:  אנחנו מתחילים לראות את התהליך, איך באמת בהרבה מפעלים - - -      

ישראל אייכלר: אני רואה עכשיו בעיניי רוחי הרבה מהנדסים ששומעים את הדיון הזה וקופצים מהכיסא, מה זה - - -      

אליהו דלל: גם אני נפגעתי

אליהו דלל:  אני גם מהנדס אבל אני רוצה לומר לך שנכון שהמהנדסים, יש להם יותר את הידע

אליהו דלל:  אין להם את הניסיון בידיים

אליהו דלל:  זה מה שאתה צריך להגיד

משה שגב: נכון

אליהו דלל: כשאני לוקח מהנדס שמסיים טכניון או אוניברסיטה ותשלח אותו לעבוד באיזשהו מקום, אז ייקח לו קצת זמן לעבודת כפיים, מה שנקרא - - -     

משה שגב: קצת הרבה אם בכלל זה יקרה

תמר הרן: שנה של הכשרה

אליהו דלל: תאמין לי שאתה מדבר עם מישהו שהיה גם טכנאי וגם מהנדס

אליהו דלל:  מה שכן אני רוצה לעזור בנקודה הזאת, הנדסאי שסיים הנדסאי ורוצה ללכת ללמוד כמהנדס, הוא צריך להתחיל את הכול מהתחלה

ישראל אייכלר: למה זה?     

אליהו דלל: כי האוניברסיטאות לוקחות את זה לפי נקודות, ולכן מאחר והמדינה משוועת לכוח אדם הנדסי עם ניסיון בצד המקצועי, אז אם אנחנו ניקח את ההנדסאים ולא נתחיל לקחת את כל הלימודים מהתחלה ותכיר בשנתיים, זאת אומרת רק לעוד שנתיים לקבל את ההנדסה, אז זה דבר שזה יעזור לכלכלה שלנו

משה שגב: רק כדי לסבר את האוזן, טכנאי שלומד 1,000 שעות, אפילו לא מכירים לו בתעודת בגרות

משה שגב:  הוא לומד מתמטיקה, פיזיקה

ישראל אייכלר: איך מתקנים את זה? זו השאלה שלי כל הזמן

אליהו דלל: אפשר בהצעת חוק להעלות את הנושא הזה שטכנאי שהוא לומד 400 שעות או 1,000 שעות, תלוי מה הוא למד, כי טכנאי לומד מתמטיקה, ואז הוא יוכר כמו תעודת בגרות

ישראל אייכלר: מה אתה מציע, שהוא יהיה מוכר רק כתעודת בגרות כשהוא רוצה הרבה יותר?      

צגה מלקו: אנחנו דיברנו על זה

צגה מלקו:  אני באה ואומרת, מי שהנדסאי, כדי להיות מהנדס צריך איזושהי תוכנית, זאת אומרת הלימודים שלו

צגה מלקו:  בעולם הוא מוכר

צגה מלקו:  אם הוא יוסיף עוד שנתיים לימודים יהיה מהנדס

צגה מלקו:  מה שישנו אפילו לא שווה לבגרות, לכן אדוני היושב-ראש אמר שנציע חוק

ישראל אייכלר: כן, תציעו הצעות חוק

ישראל אייכלר:  אולי תעשו שותפות

ישראל אייכלר:  אני מוכן גם להצטרף

אליהו דלל: אני מציע, תעביר לי את הנתונים ואולי באמת אני אקדם הצעת חוק ביחד עם החברים פה כדי באמת לתת את העזרה גם לאותם הנדסאים וטכנאים כדי שיוכלו ללמוד גם באקדמיה

אליהו דלל:  זה גם עוזר לכלכלה שאנשים מוכשרים גם בצד הטכני וגם בצד האקדמי

ישראל אייכלר: כן, כן, אנחנו מבינים את התועלת, אתה אמרת את זה

ישראל אייכלר:       אני עכשיו מעביר את זכות הדיבור להתאחדות המלאכה והתעשייה, לאורית עמית

אורית עמית: בוקר טוב, תודה על זכות הדיבור

אורית עמית:  התאחדות המלאכה והתעשייה, אנחנו ארגון מעסיקים יציג

אורית עמית:  כמובן יש לנו את ענפי התעשייה המסורתית

אורית עמית:  אני רוצה רגע, במיוחד בגלל שאני אומרת ענפי התעשייה המסורתית, לעצור שנייה ולחזור רגע לתחילה של הדיון שדיברתם על הדפוס ואמרתם, הדפוס מתייתר, אז לא, הדפוס לא מתייתר

ישראל אייכלר: המטריצות, לא הדפוס

ישראל אייכלר:  מישהו פה יודע מה זה מטריצות? רק המבוגרים אני רואה

אורית עמית: לא, יודעים, האותיות

אורית עמית:  אני שמעתי מישהו שאמר, נראה לי אחת מהח"כיות, שהדפוס מתייתר, אז הדפוס לא מתייתר

אורית עמית:  אני יותר מאשמח להזמין את כולכם לסיור בבתי הדפוס אצלנו, במפעלים לראות את רצפת הייצור הכי חדישה שיש, מכונות הכי יוקרתיות שיש כדי באמת לעשות את הדברים הכי טובים

אורית עמית:       אני רק רוצה להגיד לגבי ההכשרות

אורית עמית:  הוקמה מינהלת המעסיקים הסופר חשובה שנותנת בעצם הכשרות בשני מסלולים בשיתוף כמובן של ניצן ומשרד העבודה והכלכלה, מסלול שלOJT ומסלול הכשרה

אורית עמית:  בעצם הוקם המיזם הזה החשוב יחד עם המשרדים, והתקציבים לא מגיעים

אורית עמית:  מעסיקים צריכים בסופו של יום שיהיה להם ביטחון

אורית עמית:  הם באים ואומרים, אנחנו גם ככה בתקופה קשה שאין לנו כיום עובדים כמעט

אורית עמית:  אם הצלחנו להשיג עובד, אנחנו רוצים להכשיר אותו, רוצים שהוא יהיה הכי מיומן

אורית עמית:  אין תקציבים, התקציבים לא מגיעים מהמדינה

אורית עמית:  יש כאן בעצם בעיה כי המעסיק בעצם מסתמך על זה שיהיה לו את התקציב להכשיר את העובד שלו, ואז בסופו של דבר הוא תקוע

אורית עמית:  זה משהו שממש חשוב לנו

ישראל אייכלר: זאת אומרת, כל הגופים שקיימים, האגף להכשרה מקצועית ואלה לא יכולים לעזור לכם לממן את התלמידים שאתם צריכים אותם?     

ניצן ממרוד: אני לא יודע על איזה משהו ספציפי שהיא מדברת

ניצן ממרוד:  באופן כללי אמרתי, בשנה שעברה עשינו הרבה מאוד הכשרות ורובן היו עם הכשרות של מעסיקים, אבל צריך להגיד שהתקציב לצורך העניין גם בשנה שעברה נגמר באמצע ועוד קיבלנו אחרי זה עוד תוספת תקציבית שעשינו עוד פעילות

ניצן ממרוד:  כרגע זה הסיטואציה

ניצן ממרוד:  אנחנו כן עשינו המון פעילויות

ישראל אייכלר: יש לכם תקציבים בשביל זה או לא?     

ניצן ממרוד: לשנת 2023?     

ישראל אייכלר: כן

ניצן ממרוד: זה עדיין בדיונים

ניצן ממרוד:  יש חלק מהתקציב, עוד לא נסגר

ישראל אייכלר: ואת השאלה הזאת אני אפנה ברשותך לנציג משרד האוצר

ישראל אייכלר:  אני מסיים עם השאלה הזאת כי היא השאלה הכי חשובה שזה סיכום של כל הדיון בעצם

ישראל אייכלר:  האם משרד האוצר שותף? אנחנו נעקוב אחרי חוק ההסדרים בעניין אבל אולי תבשרי לנו משהו לגבי התלמידים האלה שלא מתוקצבים והפעילויות האלה שאין להם תקציב

ישראל אייכלר:  קודם כל התקציב עצמו

ישראל אייכלר:  דיבר פה משי שבכלל אין מי שמבקש את התקציב הזה

ישראל אייכלר:  אני לא שמעתי על תקציב שאין מי שמבקש

נועה שוקרון: אני רכזת תעסוקה באגף תקציבים במשרד האוצר

נועה שוקרון:  אני אתייחס לכמה נקודות

נועה שוקרון:  אם צריך נקודות נוספות אז כמובן בשמחה

נועה שוקרון:       לסוגיית אגף הכשרה מקצועית והכשרת מבוגרים, הייתה החלטה של העברת סמכויות בין הדרג הפוליטי לגבי העברת סמכויות בין משרד הכלכלה למשרד העבודה

נועה שוקרון:  אנחנו בהקשר הזה ממלאים אחרי הוראות הדרג הפוליטי שהחליט שחלק מהאגף או חלק מסוים מההכשרות שמבוצעות נעשות במשרד הכלכלה, ובעצם הסיכום עם התקציבים של המשרדים תואמים את החלטות הדרג הפוליטי בהקשר הזה

נועה שוקרון:  אני לא יכולה לנקוב בסכומים מדויקים כי תקציב המדינה לא עבר

נועה שוקרון:  אני כן יכולה לומר ששני המשרדים רואים חשיבות רבה בנושא ההכשרה המקצועית, ואם כבר, הפוך, שניהם ביקשו תקציב עבורם ולא להיפך

נועה שוקרון:  אני לא רואה מצב שבו התקציב יקטן מההיקפים שבהם הוא היה בשנים הקודמות

נועה שוקרון:       לגבי סוגיית הלא מתוקצבים בעולם ההכשרות המקצועיות, אני אציין שבאופן כללי בעולם ההכשרה, לא באקדמיה, לא במה"ט וגם לא בהכשרה מקצועית, כתפיסה, המדינה לא באופן אוניברסלי מתקצבת את דמי הקיום או באופן מלא את ההכשרה

נועה שוקרון:  גם לשכר לימוד אקדמי יש עלויות על הפרט, גם במה"ט וגם בהכשרה מקצועית

נועה שוקרון:  אם כבר, הרציונל הזה תופס משנה תוקף בהכשרה מקצועית מכיוון שמדובר בהכשרות קצרות, גם במשך הזמן שלהן וגם בהיקף השעות השבועיות שלהן, כלומר אותו פרט יכול לעבוד בשארית השבוע ולכן בוודאי שלא באופן כולל יש איזשהו רציונל כלכלי במלגות קיום

נועה שוקרון:  הוא קיים כמו תמיד בהקשרים סוציו-אקונומיים תחת קריטריונים מסוימים

ישראל אייכלר: אבל בשכר לימוד הוא ודאי צריך להשתתף

נועה שוקרון: בוודאי

ישראל אייכלר: את מדברת מעבר לשכר הלימוד

נועה שוקרון: אני חוזרת ואומרת, הרציונל מדבר על כך שאותו פרט שרוצה לבצע הכשרה מקצועית, אם הוא מעוניין לעשות את זה כאיזשהו שדרוג מקצועי משל עצמו, אם הוא עובד והוא עושה את ההכשרה אחר הצוהריים, לא בהכרח שצריך רציונל לכך שהמדינה תשתתף באותו מימון של הכשרה

נועה שוקרון:  הדבר הזה צריך להיבחן לאור קריטריונים סוציו-אקונומיים, לאור קריטריונים של הזכות להכשרה שאותה הוא מבצע

אליקו שליין: ואם זה שיקום לאנשים למשל?     

נועה שוקרון: אז אמרתי, עכשיו נכנסים לעולם של קריטריונים, מי זכאי ומי לא זכאי

נועה שוקרון:  כמובן שאנשים עם איזושהי מוגבלות, בעולם התעסוקתי יקבלו קדימות ועדיפות בנושאים האלה

ישראל אייכלר: נוכל לראות את זה בחוק ההסדרים, את כל מה שאת אומרת עכשיו?     

נועה שוקרון: לכל הדברים האלה קיימים כבר היום קריטריונים

נועה שוקרון:  הם קריטריונים של משרד העבודה

נועה שוקרון:  חוק התקציב או חוק ההסדרים בסך הכול נותן הקצאה כללית של משאבים עבור עולם ההכשרות המקצועיות במסלולים שונים

נועה שוקרון:  הקריטריונים עצמם גם לגבי איזו הכשרה מקצועית מתוקצבת או לא וגם לגבי מי האוכלוסיות הזכאיות למלגות כאלה ואחרות נמצאים במשרד העבודה

ישראל אייכלר: טוב, תודה רבה

ישראל אייכלר:       אני רוצה לסכם את הדיון

ישראל אייכלר:  אנחנו מבקשים לברר את נושא ההכרה בתעודות הנדסאי ללימודי המשך אקדמיים, מה שדיברה פה חברת הכנסת מלקו

ישראל אייכלר:  אנחנו נעקוב אחרי זה

ישראל אייכלר:  אנחנו נבחן קידום הצעות החוק האלה

ישראל אייכלר:  ברגע שנדע את הנתונים נוכל לגבש הצעת חוק

ישראל אייכלר:      לגבי שאר השאלות שעלו פה, אני חושב שנגענו בהרבה דברים שכל אחד מהם מחייב לפחות שעה

ישראל אייכלר:  אני אבקש, גם אולי נזמין את שר העבודה החדש יואב בן צור שיבוא להשתתף בדיון ההמשך

ישראל אייכלר:       אנחנו נעקוב אחרי חוק ההסדרים בכלל בתחום הזה של ההכשרה המקצועית

ישראל אייכלר:  אני רוצה לברך את אלה שעוסקים בנושא הכשרה מקצועית, שיצליחו, ובאמת הצלחתכם-הצלחתנו

ישראל אייכלר:  אנחנו נקיים עוד דיון המשך בעזרת השם

ישראל אייכלר:      תודה רבה לכל המשתתפים