הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 25, פרוטוקול מספר 7, 2023-02-27 00:00

אליהו דלל: צהריים טובים, אני שמח לפתוח את הישיבה בנושא הגנה על ילדים ברשת

אליהו דלל:  אני רוצה לומר לכם שעד שלא נכנסים לעובי הקורה לא מבינים מה קורה בתחום

אליהו דלל:  מה שעברנו בעשור האחרון – מהפיכת הטלפונים החכמים – זה פשוט גורם לנגישות בלתי-רגילה לרשת

אליהו דלל:  פעם, לפני עשור או שניים, היית צריך להיכנס למחשב או לטלוויזיה היום הדבר מתייתר בגלל הנגישות לרשת דרך הטלפון

אליהו דלל:  מדהים לראות עד כמה הנושא הזה פוגע וכמה זה עלול לפגוע מאוד בילדים

אליהו דלל:  האחריות היא עלינו ההורים וגם על כל המערכת שנלווית לכך – משרדי הממשלה והתלמידים עצמם שיכולים לפעול לא מעט

אליהו דלל:  נציגי המשרד לביטחון לאומי, יחידה 105, בבקשה

כהן אביגדור: (מלווה את דבריה בהצגת מצגת)     שלום רב, אני דוקטור נאוה כהן אביגדור, ראש האגף האזרחי במטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, יחידה 105, המשרד לביטחון לאומי

כהן אביגדור:  היה משמח ומרגש לראות שדיון שלם בוועדה זו מוקדש לחודש הלאומי להגנה על ילדים ברשת, זה לא דבר של מה בכך

כהן אביגדור:  זו השנה השלישית בה אנחנו מובילים את החודש הלאומי לציון נושא זה

כהן אביגדור:  למעשה, יש פה הרבה מאוד שותפים לנושא, שותפים לעשייה שלנו במהלך כל השנה ובעוצמה גדולה יותר בחודש הלאומי

כהן אביגדור:  אנחנו עובדים במהלך כל ימות השנה למעט יום הכיפורים שהוא היום היחיד שבו המוקד אינו פעיל, אבל אנחנו באמת עובדים מסביב לשעון

כהן אביגדור:  המטה הלאומי מובל על ידי המשרד לביטחון לאומי ויחידה 433 יחד עם משרדי החינוך, הבריאות, הרווחה והביטחון החברתי ומשרד המשפטים

כהן אביגדור:  יש פה נציגים של כל המשרדים האמורים

כהן אביגדור:  אנחנו עובדים ביחד ומייצגים מודל של שותפות אמיתית

כהן אביגדור:  השנה הגברנו את שיתוף הפעולה עם גורמים אזרחיים

כהן אביגדור:  יש חשיבה משותפת, בחרנו גם צבע לאומי, החלטנו להמשיך עם לוגו משותף

אליהו דלל: איך אתם מודדים את היקף הפעילות?      

נאוה כהן אביגדור: אנחנו יודעים לאלו קהלי יעד הגענו ואתם תראו פה את ההיקפים

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו יודעים למדוד את כמות בתי הספר והתלמידים, המשדרים המקוונים, כמות הקמפיינים במדיה – הנתון המדויק יהיה בידנו בסוף החודש

אליהו דלל: אני ראיתי שמספר הפניות השנתי מגיע לכדי 11,000 והייתה ירידה בשנה מסוימת

אליהו דלל:  מה זה אומר, זה שהייתה ירידה, לי זה לא אומר כלום

אליהו דלל:  האם יש יותר מודעות ולכן מתקשרים או שהתופעה פחותה ולכן מתקשרים פחות

נאוה כהן אביגדור: אני חושבת שאף אחד לא יכול להגיד דברים נחרצים

נאוה כהן אביגדור:  אפשר לנסות לנתח את הנתונים בזהירות

נאוה כהן אביגדור:  לפני שבועיים ציינו חמש שנות פעילות ליחידה 105

נאוה כהן אביגדור:  באופן טבעי, בשנה הראשונה היינו קצת מתחת לרדאר

נאוה כהן אביגדור:  התחלנו לפעול בפברואר 2018 והקמפיין הראשון היה בנובמבר

נאוה כהן אביגדור:  במהלך השנה הראשונה למדנו איך לעבוד נכון ואז יצאנו לציבור

נאוה כהן אביגדור:  סביר להניח שהנתון הזה משפיע על כמות הפניות

נאוה כהן אביגדור:  לאחר השנה הראשונה הייתה עלייה טבעית בכמות הפניות עקב תוכניות של הסברה והעלאת המודעות, לאחר מכן נכנסנו לתקופת הקורונה וזה שיבש את המעקב

נאוה כהן אביגדור:  בתקופת הקורונה ראינו שילדים משתפים ברשתות החברתיות את המצוקות והחרדות שהם חווים

נאוה כהן אביגדור:  ראינו ביטוי לכך גם בפניות ל-105

נאוה כהן אביגדור:  הרשת הייתה גם מקום של שיתוף וגם מקום של תמיכה

נאוה כהן אביגדור:       אי-אפשר להתעלם מהעובדה שככל שאנחנו ושאר הגופים פועלים יותר להעלאת המודעות יותר ויותר יודעים על 105

נאוה כהן אביגדור:  יש לנו עוד עבודה

נאוה כהן אביגדור:  מהסקרים שאנחנו עושים כמחצית מהציבור – בגירים וקטינים – יודעים על יחידה 105

נאוה כהן אביגדור:  כל פעילות הסברתית שלנו מקטינה את מספר האנשים שלא שמעו על היחידה

נאוה כהן אביגדור:  אני לא חושבת שכמות הפגיעות במרחב המקוון קטנה, אנחנו יודעים שיש תת-דיווח, אנחנו גם מבינים שיש הרבה מאוד סיבות לכך

נאוה כהן אביגדור:  אי-אפשר להתעלם מהעובדה שפעילויות המניעה וההסברה שאנחנו עושים מייצרות העלאת מודעות ויש פניות מצד מי שמזהה ששולחים אליו קישור חשוד או שיחה שבה גורם שלישי מבקש פרטים אישיים שאסור לבקש

נאוה כהן אביגדור:  גם בקרב הורים יש הבנה של חשיבות הזהירות והשמירה על הפרטיות

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו עוד לא במקום שאפשר לומר שמיגרנו את האלימות ברשת, לצערי

אליהו דלל: אתם עוסקים גם באכיפה?     

נאוה כהן אביגדור: נושא האכיפה מרוכז בידי נציגי היחידה שיושבים לידי

נאוה כהן אביגדור:  כדי לתת את התמונה הרחבה נרוץ על המצגת ואדבר בקצרה

נאוה כהן אביגדור:  מה שמלווה את הפעילות של כלל הגופים ששותפים לעניין הזה – הממשלתיים והאזרחיים – זה לוגו משותף בעברית, ערבית ואנגלית

נאוה כהן אביגדור:  הלוגו הזה אומר שיש לנו מסרים שמלווים את כל הפעילות כמו אחריות על המידע שאנחנו משתפים ומפיצים, שימוש בטוח וזהיר באתרים, היכרות עם הגדרות של מכשירים ועוד

נאוה כהן אביגדור:  יש דף מסרים לכל מי שפועל בתחום זה ויוצא לתקשורת כדי לתת לילדים ולהורים כלים

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו רוצים להיות מאוד יישומיים ומעשיים בפעילות שלנו

נאוה כהן אביגדור:       הנה דוגמה לפעילות שעשינו השנה לראשונה

נאוה כהן אביגדור:  קיבלנו החלטה משותפת לבחור צבע לאומי, צבע כחול שילווה את כל הפעילות בחודש זה

נאוה כהן אביגדור:  הייתה פנייה של מרכז השלטון המקומי והרשות לביטחון קהילתי לכלל המנכ"לים וראשי הרשויות להאיר מבני ציבור בכחול כדי לתת נראות פיזית ולא רק טרמינולוגיה מילולית

נאוה כהן אביגדור:  בבית הנשיא נרתמו לעניין והאירו גם שם בכחול

נאוה כהן אביגדור:  כך גם בגשר המיתרים

נאוה כהן אביגדור:  זו הייתה התחלה שאנחנו מקווים להמשיך איתה הלאה

אסף אמיתי: אומר כמה מילים, אני אסף אמיתי, אני סגן מפקדת יחידה 105 וראש מפלג המודיעים ביחידה

אסף אמיתי:  זה החודש הלאומי כבר השנה השלישית שהוא בסימן שיתוף פעולה נרחב

אסף אמיתי:  כל שנה אנחנו למדים מחדש כמה גופים שנכנסים יכולים להשפיע ולהוות מכפילי כוח גם בתוך המשטרה וגם מחוצה לה

אסף אמיתי:  השנה צורפו עשרות רבות של שוטרים להרצאות לאחר שעברו הדרכות פרונטליות וגם מקוונות

אסף אמיתי:  שוטרים וקצינים מלהב ומאגף החקירות נפרשו בעשרות בתי ספר מול אלפי תלמידים והעבירו מצגות מותאמות

אסף אמיתי:  שיתופי הפעולה היו גם מחוץ למשטרה, למשל עם יחידת צור של השב"ס, גם הם שמעו הרצאות והעבירו מצגות וסדנאות

אליהו דלל: האם היו שיתופי פעולה עם מועצת התלמידים והנהגת ההורים?      

אסף אמיתי: כן, שיתוף הפעולה איתם הוא לאורך כל השנה אבל בחודש הלאומי זה הרבה יותר ניכר

אסף אמיתי:  חייבים להודות למשרד החינוך שפתח את דלתות בתי הספר ונתן לנו להרצות בפני התלמידים

אסף אמיתי:  יש הרבה מאוד שוטרים שנכנסים לבתי הספר ומעבירים הרצאות, אם לא התמיכה של משרד החינוך זה לא היה קורה

נאוה כהן אביגדור: נרוץ עכשיו עם המצגת

נאוה כהן אביגדור:  הגענו, בהמשך למה שאסף ציין, מבחינת הצבע הלאומי, לא רק הארת מבני ציבור בכחול אלא גם חולצה כחולה שהמלצנו לכל מי שרוצה להעביר את המסר ללבוש אותה ביום זה

נאוה כהן אביגדור:  באמת נעשו הרבה מאוד פעילויות של בני נוער - - -     

אליהו דלל: כשמדברים על בתי ספר מדובר בתיכונים?     

נאוה כהן אביגדור: כולל את כולם, את כל מערכת החינוך

נאוה כהן אביגדור:  מטה ההסברה הלאומי הקציב חצי מיליון שקלים לקמפיין גלישה בטוחה

נאוה כהן אביגדור:  יצאנו לקמפיין ברשתות החברתיות בהובלת לשכת הפרסום הממשלתית

נאוה כהן אביגדור:  קידום סרטון נוער בעברית ובערבית

אליהו דלל: איך אתם מודדים את כל מה שאתם עושים, זאת גם הייתה השאלה הראשונה שלי

אליהו דלל:  נראה את המצגת וזה בסדר, אבל איך אתם מודדים

אליהו דלל:  מה עוד צריך לעשות כדי שנוכל לצמצם את התופעה?     

נאוה כהן אביגדור: אנחנו בונים מערך מדדים כדי לתת תשובה לשאלה זו

נאוה כהן אביגדור:  מדובר בפעילות שאנחנו עושים עם לשכת המדען הראשי במשרד לביטחון לאומי

נאוה כהן אביגדור:  צריך לעשות סקרים כדי לראות עד כמה שמעו ומכירים ויודעים על היחידה

נאוה כהן אביגדור:  צריך לבדוק מי הפונים ואם לא פונים אז למה לא

נאוה כהן אביגדור:  צריך לראות מה קורה בפניות למוקד אבל זה לאו דווקא אומר שצריכה להיות עלייה כי אם הצלחנו לעורר מודעות אז הם לא נזקקים להגיע ל-105 ויש פעילות בנוסף

נאוה כהן אביגדור:  יש הרבה מאוד מדידות ש צריך לעשות על מנת למפות את השטח

אליהו דלל: אחזור שוב, יש לכם היום מדדי ניהול של מה שאתם עושים?     

נאוה כהן אביגדור: יש מדדים של הסקרים, יש מדדים על פי הפניות ל-105

נאוה כהן אביגדור:  שוב, השנה נבנה מערכת מדדים כדי לתת את התשובה הזו

נאוה כהן אביגדור:  זה גם חלק ממה שעלה בדו"ח מבקר המדינה וזה בהחלט בעבודה ובעשייה

נאוה כהן אביגדור:  עשינו קמפיינים, האתר שלנו פתוח וכולם יכולים להוריד ממנו את החומרים הרלוונטיים

נאוה כהן אביגדור:  אתם יכולים לראות שזה מותאם גם לחברה הדתית

נאוה כהן אביגדור:  הוצאנו הרבה מאוד הודעות לתקשורת

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו עובדים על קמפיין מיוחד עבור החברה הערבית יחד עם קופת חולים כללית

נאוה כהן אביגדור:  ביצענו שיתופי פעולה בינלאומיים, ביקרה אצלנו נציגת מחלקת המדינה האמריקאית ועוד

נאוה כהן אביגדור:  שיתוף פעולה עם אוניברסיטת ורנה בבולגריה

נאוה כהן אביגדור:  פתחנו את החודש הלאומי ביום עיון לחברה החרדית

נאוה כהן אביגדור:  יצאנו לתת הרצאות ברחבי הארץ

אליהו דלל: כמה פעילויות עשיתם בבתי ספר? אני מצפה, לאו דווקא ברגע זה, שתציגו מדדים מדויקים כדי שנדע מה היה, מה הולך להיות, האם אנחנו עולים או יורדים, אלו פעולות עשינו שבהן הייתה אפקטיביות

אליהו דלל:  אלו דברים מאוד חשובים

נאוה כהן אביגדור: יש לנו את המספרים

אליהו דלל: לא חייבים להציג אותם היום, אשמח שתעבירו את הנתונים לוועדה

נאוה כהן אביגדור: יש שידורים מקוונים ואנחנו יודעים כמה אנשים נחשפו לשידורים

נאוה כהן אביגדור:  אגב, הכול עולה לערוץ היוטיוב שלנו כך שזה לא חד-פעמי

נאוה כהן אביגדור:  אפשר להיכנס ולצפות בזה שוב ושוב

נאוה כהן אביגדור:  עשינו פעילות של הורים וילדים בעברית ובערבית בבתי החולים

נאוה כהן אביגדור:  הגענו לילדים שלא נהנים ממה שקורה במערכת החינוך בתקופת האשפוז

נאוה כהן אביגדור:  בנינו ארגז כלים דיגיטלי שנמצא בתוך האתר שלנו

נאוה כהן אביגדור:  כל אזרח יכול להוריד אותו ולהשתמש בו

נאוה כהן אביגדור:  יש בו חומר עשיר על עולמות התוכן שלנו והוא מהווה בסיס למערכי שיעור ולפעילויות גם מחוץ לבתי הספר ובתנועות הנוער, זה כולל לומדות והרבה מאוד דברים, אפשר להוריד את זה מהאתר שלנו וזה גם יתורגם לערבית

נאוה כהן אביגדור:       יש לנו פורום נוער ופורים הורים ואנחנו עובדים יחד לאורך כל השנה

נאוה כהן אביגדור:  יש מפגשים מקוונים בכל יום רביעי, המפגשים פתוחים לכלל הציבור

נאוה כהן אביגדור:  הייתה דרישה לסרטון שיתורגם לשפה הרוסית ועשינו זאת, תרגמנו לערבית לומדה למערכת החינוך

אליהו דלל: מהם הצעדים שאתם מתכננים על מנת להקטין את התופעה?      

נאוה כהן אביגדור: להמשיך את כל מה שאנחנו עושים אבל יותר רחב ויותר משמעותי

נאוה כהן אביגדור:  להגביר שיתופי פעולה, לאפשר פנייה בצורות נוספות ל-105

אליהו דלל: נציגי משרד המשפטים, אני רוצה להיות תכליתי

אליהו דלל:  האם יש אמצעי אכיפה מספיקים והבעיה היא חוסר אכיפה והאם אנחנו צריכים לחוקק עוד חוקים, מה שאני לא אוהב

אליהו דלל:  יש הרבה מאוד חוקים ובסוף הבעיה היא חוסר אכיפה

אליהו דלל:  אני מעדיף להישאר עם החוקים הקיימים ולתת דגש על אכיפתם מאשר לייצר עוד חוקים

אלכסנדר צינקר: אני עורכת הדין אלכסנדרה קרא, ממונה במחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה

אלכסנדר צינקר:  אם אנחנו מדברים על אכיפה אז אני חושבת שאני אוכל לתת מענה

אליהו דלל: בבקשה

אלכסנדר צינקר: נאוה דיברה על משרד המשפטים שהוא משרד שותף ל-105

אלכסנדר צינקר:  אנחנו בפרקליטות המדינה שותפים של 105 בכל מה שקשור בפעילות הסברתית מבחינת ימי עיון והרצאות בבתי ספר

אלכסנדר צינקר:  הפרקליטות העבירה בשנה האחרונה פרויקט יחד עם משרד החינוך שבמסגרתו הרצנו לבתי הספר השונים על עבירות מין ברשת, מוגנות ברשת וחוק הסרטונים

אלכסנדר צינקר:  מעבר לכך, אנחנו כיחידת פרקליטות שעוסקת בין היתר - - -     

אליהו דלל: האם אתם מתעסקים בגלישה בטוחה?     

אלכסנדר צינקר: יש נקודות איך להפוך את הגלישה לגלישה בטוחה

אליהו דלל: אנחנו זקוקים לחקיקה בנושא?      

אלכסנדר צינקר: אין חקיקה בנושא גלישה בטוחה, מדובר בפעילות הסברתית

אליהו דלל: וזה משותף לכם ול-105?     

אלכסנדר צינקר: כן, גם עם 105 וגם במסגרת החודש הלאומי להגנה ברשת

אליהו דלל: אז מה חסר מבחינת חקיקה? יכול להיות שלא חסר והבעיה היא אכיפה

אליהו דלל:  היועץ המשפטי רוצה לומר משהו

ארי אחיה אבידור: אציין שלפי חוק התקשורת מוטלת חובה על ספקיות האינטרנט להזהיר לקוחות מתוכן פוגעני וגם לאפשר לחסום את הגישה אליו

אליהו דלל: הן עושות זאת?     

ארי אחיה אבידור: לפי נתונים שראיתי זה לא כל-כך קורה, זה טעון שיפור

ארי אחיה אבידור:  מעבר לזה, יש קשיים במצב הקיים כיום

ארי אחיה אבידור:  כאמור, היכולת להסיר תוכן פוגעני מאוד מוגבלת

ארי אחיה אבידור:  אין חקיקה שנוגעת לעבירות רשת באופן פרטיקולרי

ארי אחיה אבידור:  יכול להיות שברשת תעשה עבירה של הטרדה מינית אבל אין עבירות שייחודיות לאינטרנט וזה משהו שראוי להתייחס אליו

אלכסנדר צינקר: אנחנו נמצאים בעולם שבו כל העבירות שמתבצעות במרחב הגשמי עברו למרחב המקוון

אלכסנדר צינקר:  לא ניתן לומר שיש עבירה שמוגדרת כעבירת אינטרנט

אלכסנדר צינקר:  עבירת אינוס מתבצעת ברשת, עבירת מעשה מגונה מתבצעת ברשת, עבירות סחר בסמים וסחר בנשק מתבצעות ברשת

אליהו דלל: השאלה היא אם קיימת אכיפה שמכוונת גם לפגיעה ברשתות

אלכסנדר צינקר: בהחלט קיימת אכיפה

אלכסנדר צינקר:  בשנים האחרונות אנחנו עדים למגמה של הרבה תיקים שנפתחים בעקבות עבירות מין ברשת – פגיעה בקטינים, מעשי אינוס – בית המשפט הכיר באפשרות של מעשי אינוס דרך הרשת כאשר האינוס מתבצע על ידי הקורבן עצמו

אלכסנדר צינקר:  אני לא רוצה להפציץ במילים משפטיות כבדות אבל חוק העונשין מאפשר להרשיע בעבירות שהקטינים מבצעים בעצמם על פי החלופה של גרם מעשה

אלכסנדר צינקר:  בבתי המשפט מכירים בזה, מרשיעים, ואנחנו עדים להחמרה בענישה בתחום הזה

אלכסנדר צינקר:  רק לאחרונה ראינו עונשים של 12 שנות מאסר, 14 שנות מאסר

אליהו דלל: כמה כתבי אישום הגשתם בשנת 2022?     

אלכסנדר צינקר: אתן מספר ואומר שמספר כתבי האישום לא מלמד על היקף הפגיעות שמכוסות

אליהו דלל: ברור

אליהו דלל:  אני אוהב מדידה, באתי מתחום המדע המדויק ואני אוהב מדידה

אליהו דלל:  כמה כתבי אישום היו בשנת 2022

אלכסנדר צינקר: בשנת 2022 הוגשו 13 כתבי אישום

אליהו דלל: מה?     

אלכסנדר צינקר: שוב אני אומרת שהמספרים הללו חוטאים למציאות של הפגיעות שמכסים התיקים הללו

אלכסנדר צינקר:  כל כתב אישום מכסה 10–40 קטינים

אלכסנדר צינקר:  אז אם נכמת את זה לפי מספר הנפגעים נגיע ל-100 כתבי אישום

אלכסנדר צינקר:  כשחקירה מתבצעת במרחב המקוון, לצערי הרב, ונתפס חשוד, בשונה מעבירות שמתבצעות במרחב הגשמי - - -      

אליהו דלל: את אומרת שלכל כתב אישום שכזה יש עוד עשרה - - -     

אלכסנדר צינקר: ודאי, תלונה אחת של קטין למוקד 105 מייצרת 40 כתבי אישום

אליהו דלל: אבל עדיין הוגשו 13 כתבי אישום ספציפיים, זה נראה לי - - -     

אלכסנדר צינקר: אחדד, המושג כתב אישום הוא נגד מבצע העבירה, נגד הנאשם

אלכסנדר צינקר:  אישומים בעניינים של קטינים כבר יש ברבים כי כשאנחנו פותחים את הטלפון - - -     

אליהו דלל: אני בעד שיהיו כמה שפחות כתבי אישום, אני רוצה שתבינו את זה, מצד שני היקף התופעה וכמות הנפגעים על פי הדוחות שראינו היא מדהימה

אליהו דלל:  אשאל עוד שאלה, האם יש פניות אנונימיות ל-105 ומה אתם עושים איתן? אני מפנה את השאלה הזו לנציגי המוקד

אסף אמיתי: כמעט ולא קיימות פניות אנונימיות

אליהו דלל: מה אתם עושים עם אלו שישנן?      

אסף אמיתי: מקבלים את הפנייה ומנסים להבין האם יש עבירה או לא

אסף אמיתי:  אנחנו צריכים לקבל את צילומי המסך, אנחנו צריכים לקבל את שם המודיע

אסף אמיתי:  בסוף הדרך להגיע לפרופיל האנונימי ברשת היא ארוכה

אסף אמיתי:  אנחנו עושים זאת דרך בתי המשפט ודרך הפרקליטות

אליהו דלל: אתם מטפלים בה, אתם לא מזניחים אותה בגלל שהיא אנונימית

אסף אמיתי: ודאי שלא

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  מנהלת הוועדה, בבקשה

תמי ברנע: דובר בעבר על פיתוח טופס פנייה מקוון לצורך פניות אנונימיות

תמי ברנע:  היכן זה עומד?     

אסף אמיתי: התהליך האמור מפותח בשלושה צירים מקבילים: אפליקציה, טופס מקוון, וקו ווצאפ

אליהו דלל: אבל הוא קיים?     

נאוה כהן אביגדור: אגב, זה לא טופס אנונימי מקוון, זה טופס פנייה מקוון

אסף אמיתי: הוא לא אנונימי

אליהו דלל: רגע, יש לכם טופס אבל נניח שמישהו התקשר והוא אנונימי ולא רוצה לומר את השם שלו, הוא נמצא בתוך הטופס הזה, ממלאים את הטופס הזה?      

אסף אמיתי: כרגע אין אופציית פנייה מקוונת ב-105, זה תהליך שאנחנו אמורים לסיים עד סוף השנה הנוכחית

אליהו דלל: אתה אומר שפנייה אנונימית לא נכנסת לטופס המקוון

אסף אמיתי: כרגע אין טופס מקוון

אליהו דלל: ברור, וזה עד מתי?     

אסף אמיתי: עד סוף השנה אמורה להיות פנייה מקוונת

אסף אמיתי:  אם מתקשר מודיע אנונימי אנחנו מקבלים את פנייתו

אליהו דלל: ברור לי, הבנתי

נאוה כהן אביגדור: הרבה פעמים ילד מתקשר ולא רוצה להזדהות, אנחנו מדברים איתו, מסבירים לו שאפשר לעזור לו ובסופו של דבר הוא מבין שכדאי לשתף את ההורים

נאוה כהן אביגדור:  יש פה שיח

אליהו דלל: חבר הכנסת אל הואשלה, בבקשה

וליד אל-הואשלה: שלום, אדוני היושב-ראש, תודה על קיום הדיון החשוב הזה

וליד אל-הואשלה:  אין ספק שאנחנו עומדים בפני תופעה שהולכת ומתגברת

וליד אל-הואשלה:  אני רוצה להתייחס למוקד 105

וליד אל-הואשלה:  הייתה לנו ישיבה לפני חודשיים או שלושה על מוקד 105 והתייחסתי בזמנו לנושא של דוברי ערבית במוקד

וליד אל-הואשלה:  האם השתנה משהו? שאלה שנייה: אני חושב שאמצעי המדיה הם פלטפורמה גם לנושא ההסברתי

וליד אל-הואשלה:  אנחנו יכולים להעצים את הנושא ההסברתי בפנים ואני לא רואה הסברה על 105 ברשתות החברתיות השונות ובמיוחד שם אנשים נפגעים

וליד אל-הואשלה:  חשוב שתהיה הסברה בנושא הזה וגם בשפה הערבית

אסף אמיתי: כמובן שבמוקד 105 יש מענה בשפה הערבית, יש חוקר רשת שעונה בשפה הערבית

אליהו דלל: יש עוד שפות?     

אסף אמיתי: אפשר לפנות אלינו בעברית, אנגלית, ערבית

אסף אמיתי:  בכל שפה ניתן לפנות, תמיד נמצא את האדם שייתן את הפתרון בשפה המדוברת

אליהו דלל: יש לכם מספיק כוח אדם?     

אסף אמיתי: יש לנו כוח אדם שיודע לענות בשפה הערבית, הרוסית ובטח בשפה העברית

אליהו דלל: יש לכם מספיק כוח אדם?     

אסף אמיתי: זה משהו שמצריך גיוס

אסף אמיתי:  יש הרבה מאוד פניות

אסף אמיתי:  כמות הפניות משתנה - - -     

אליהו דלל: המוקד הוא מוקד ארצי, הוא יושב במקום אחד?     

אסף אמיתי: מוקד לאומי שיושב ביחידה 105

אסף אמיתי:  חוקרי הרשת עונים לפניות , מדובר בשוטרים

וליד אל-הואשלה: מה לגבי שאלתי השנייה?     

מאיר כהן: לגבי הנושא של החברה הערבית, אני רוצה להגיד עניין עקרוני

אליהו דלל: נאוה, נתתם תשובה, בואו נמשיך הלאה

אדורה אלעיס: אני אדורה, אני מנהלת את תחום החינוך במטה הלאומי, אני נציגה של משרד החינוך במטה

אדורה אלעיס:  אנחנו עושים מאמצים להגיע לכלל החברה הערבית

אדורה אלעיס:  מגיעים לחורה בדרום, בפעם שעברה שאלת לגבי הדרום

אדורה אלעיס:  אנחנו עושים הסברה בקרב יועצות, מנהלי בתי ספר וגם הורים

אדורה אלעיס:  יש בקשות להנחות אימהות כיצד להגביל זמן מסך ואם נותנים טלפון לילד אז כיצד להתנהל מולו

אדורה אלעיס:  אנחנו מעבירים הרצאות מקוונות לתלמידים בשפה הערבית

אדורה אלעיס:  אתן קצת נתונים כי כבודו אוהב נתונים

אדורה אלעיס:  העברנו 16 שידורים מקוונים בשבוע הגלישה הבטוחה ושני שידורי אולפן

אדורה אלעיס:  יש לנו הרבה כניסות של החברה הערבית

אדורה אלעיס:  יש פער גדול מאוד לעומת החברה הכללית

אדורה אלעיס:  בפועל השתתפו כ-4,270 כיתות, מדובר בכ-115,300 שנכנסו ונחשפו

אדורה אלעיס:  אנחנו פועלים גם מול ההורים ונותנים הרצאות גם בשפה הערבית וגם בשפעה העברית על כל נושא הפגיעות המיניות ברשת

אדורה אלעיס:  אנחנו עובדים בשותפות עם המטה הלאומי ועם המשטרה על מנת להעביר הרצאות לתלמידים

אדורה אלעיס:  בשבועיים הראשונים של שבוע הגלישה הבטוחה תלמידים קיבלו 1,000 הרצאות שנמסרו ב-253 בתי ספר

אדורה אלעיס:  משרד החינוך מפעיל תוכנית שהיא מערכתית לאורך השנה

אדורה אלעיס:  אנחנו פועלים בערוץ הסברתי, הוצאנו גם סרטונים לטיק-טוק ולאינסטגרם ומספר הצפיות הגיע לכחצי מיליון – צפיות של הורים, תלמידים ואנשי חינוך

אדורה אלעיס:  אנחנו מפעילים תוכנית ששמה: "הכוחות שבדרך" שמטרתה להקנות לתלמידים כלים ומיומנויות איך להתנהל ברשת

אדורה אלעיס:  הדגש הוא על שיח מכבד ואמפטי, שמירה על פרטיות, אבטחת מידע, הגבלת זמן מסך ועוד

אדורה אלעיס:       אנחנו מכשירים אנשי צוות כי הם אלו שפוגשים את התלמידים

אדורה אלעיס:  הוכשרו כ-500 אנשי צוות במהלך השבוע הלאומי לגלישה בטוחה

אדורה אלעיס:  יש לנו כ-500 בני נוער שקיבלו הכשרה בנושאי רשת ובסך הכול מדובר ב-750 תלמידים

אדורה אלעיס:  עד עכשיו דיברתי על מניעה, בפועל יש גם חוזר מנכ"ל שמנחה אותנו כיצד לטפל בילדים שנפגעו ברשת וגם יש נציגות של משרד החינוך שיושבות בתוך המוקד ונותנות מענה הוליסטי יחד עם שאר השותפים

אליהו דלל: משרד המשפטים, בבקשה

קרן רוט: קרן רוט ממחלקה הפלילית במשרד המשפטים

קרן רוט:  ככל שמדובר בעבירות פליליות, כפי שאמרה גם חברתי אלכסנדרה קרא, אנחנו חושבים שאנחנו מכונסים היטב מבחינת העבירות

קרן רוט:  יש חוק מניעת הטרדה מינית, חוק הגנה על פרטיות, חוק העונשין לעבירות אינוס ועבירות מעשה מגונה

קרן רוט:  הכול היום פועל גם בעולם הרשת

קרן רוט:  אין לנו מחסום מבחינת היכולת של גורמי אכיפה לבצע אותה גם כשמדובר בעבירות ברשת

קרן רוט:  אנחנו חושבים שמבחינת העבירות הפליליות הדבר מסייע לנו לתת מענה מלא

אליהו דלל: שאלתי לגבי גלישה בטוחה

אליהו דלל:  האם יש הצעות לחקיקה שיכולת לאפשר גלישה בטוחה, אם זה כלפי היזמים, נותנים השירותים וכולי

נטע הופמן-חדד: נטע הופמן חדד ממשרד המשפטים

נטע הופמן-חדד:  כפי שאמרתי בדיון קודם בוועדה, אנחנו עמלים על תיקון לחוק הגנת הפרטיות

נטע הופמן-חדד:  בתיקון תהיינה התייחסויות לקטינים ברשת

אליהו דלל: אשפר ליצור הרבה מאוד אירועים כאלה שמי שרוצה להיכנס לרשת אז זה לא כל אחד, צריך שיהיה לו כרטיס אשראי ומעל גיל מסוים, או להזדהות או כל דבר אחר

אליהו דלל:  מספר צעדים שיקשו על הנגידות

נטע הופמן-חדד: זה נכלל בתוך התיקון האמור

אליהו דלל: איפה זה עומד?     

נטע הופמן-חדד: זה אמור להיות מופץ כתזכיר להערות הציבור

נטע הופמן-חדד:  כרגע זה עוד עובר השלמות - - -     

אליהו דלל: אשמח לקדם את החוק הזה

תמי ברנע: זו הצעת חוק ממשלתית

נטע הופמן-חדד: כן, מדובר בהצעת חוק ממשלתית, היא עתידה לצאת כתזכיר להערות הציבור, אין תאריך שאני יכולה לנקוב בו

נטע הופמן-חדד:  זה בשלבים סופיים

אליהו דלל: תקדמו את זה כי כל דבר כזה יכול לעזור

אליהו דלל:  אני מבין שמחלקת המחקר רוצה לשאול

יסכה מוניקדם גבעון: אני רוצה לשאול לגבי רישום

יסכה מוניקדם גבעון:  אם אני מבינה נכון, אם אנחנו רוצים לבדוק כמה הרשעות יש אז כרגע החוק לא מאפשר הבחנה בין מרחב גשמי למרחב וירטואלי

יסכה מוניקדם גבעון:  אם מבחינת החוק עצמו אתם אומרים שאין צורך ושהכול מוחל כך או כך, אבל אם רוצים לעקוב אחרי ההליכים השאלה אם כאן אין מקום לעשות שינוי

נטע הופמן-חדד: מבחינת פילוח הנתונים, ככל שאנחנו רוצים לראות תוצאות במרחב המקוון, בשונה מהמרחב הגשמי אנחנו נדרשים לסעיף נוסף ביחד עם הוראת החיקוק העיקרית

נטע הופמן-חדד:  לצורך העניין, אם אנחנו מדברים על עבירת אינוס במרחב המקוון אז היא תמיד תהיה עם סעיף 350 שזה סעיף גרם מעשה, וזה מה שמאבחן את העבירה הזאת מהעבירה במרחב הגשמי

נטע הופמן-חדד:  אם רוצים לפלח נתונים לפי הגשות כתבי אישום לפי סעיפי חיקוק אז אחפש את סעיף 350 יחד עם סעיף 345 וכך אוכל להבחין בין העבירות

אליהו דלל: זה מספק אתכן? השאלה חשובה

אליהו דלל:  אני רוצה לשמוע את נציגי מועצת התלמידים

גאיה רוז בלאיש: אני גאיה, נציגת מועצת התלמידים הארצית, אני בת 18, אני מראש העין

גאיה רוז בלאיש:  דובר כאן על הפניות האנונימיות ל-105 ונשאלה השאלה למה לא רוצים לספר להורים

גאיה רוז בלאיש:  אני, בתור אחד שהוטרדה מינית מכיתה ה' ניגשתי כמה פעמים למוקד 105

גאיה רוז בלאיש:  אחת הסיבות שניתקתי בשנייה שהתקשרתי היא כי ידעתי שהדבר הזה יגיע בסופו של דבר להורים שלי ולא רציתי שזה יקרה

גאיה רוז בלאיש:  בני נוער לא רוצים שההורים יידעו מדבר כזה - - -     

אליהו דלל: אין לך בעיה שמה שאמרת יפורסם?      

תמי ברנע: בת כמה את?     

גאיה רוז בלאיש: 18 ושבוע

אליהו דלל: מזל שכינסנו את הישיבה השבוע ולא בשבוע שעבר

אליהו דלל:  מזל טוב

גאיה רוז בלאיש: תודה רבה

גאיה רוז בלאיש:  ההורים והמשפחות מאוד מגוננים עלינו הבנות אז ברגע שאנחנו אומרות שהוטרדנו מינית המשפחה באופן אוטומטי סוגרת אותנו בבית ולא נותנת לנו לצאת

גאיה רוז בלאיש:  לי זה קרה עד כיתה ט' בגלל שאמרתי למשפחה שלי שהוטרדתי מינית על ידי גברים – החברים הכי טובים שלי – הם סגרו אותי באופן אוטומטי ולא נתנו לי לצאת מהבית בשום צורה שהיא

גאיה רוז בלאיש:  זו אחת הסיבות שפונים אליכם באופן אנונימי

גאיה רוז בלאיש:  הנשים לא רוצות להגיע למצב שיסגרו אותן בבתים כי קרה להן משהו שהוא לא באשמתן

אליהו דלל: מוקד 105 מוכר לתלמידים?     

גאיה רוז בלאיש: כן

גאיה רוז בלאיש:  העברתי פעילות בבית הספר שלי דרך מוקד 105

אליהו דלל: האם קיבלתם את העזרה שציפיתם לה עם הפנייה למוקד?      

גאיה רוז בלאיש: אני לא קיבלתי כי ברגע שהתקשרתי התקשרו להורים שלי מהמשטרה וזה לא מה שרציתי

גאיה רוז בלאיש:  לא משנה כמה פעמים תגידו לילד מה המשמעות של זה ומה ההשלכות של זה, זה פחות - - -     

אליהו דלל: את אומרת שברגע שפנית ל-105 ו-105 פנה להורים זה הציק לך

סימון מושיאשוילי: למה ציפית?     

גאיה רוז בלאיש: ציפיתי שאם אני מבקשת להישאר אנונימית אז שיעזרו לי באופן פרטני ולא יוציאו את זה למשפחה שלי

אליהו דלל: ביקשת את זה?      

גאיה רוז בלאיש: כן, ביקשתי

אליהו דלל: הבנתי

גאיה רוז בלאיש: לא קיבלתי את המענה ולכן איבדתי את האמון במוקד

אליהו דלל: קחו את זה לתשומת לבכם

אליהו דלל:  רן, בן כמה אתה?     

רן שי: 17

רן שי: 5

אליהו דלל: אז אני חייב להקריא משהו: "כידוע, ישיבת הוועדה מוקלטת ומשודרת

אליהו דלל:  הפרוטוקול ושידור הישיבה יפורסמו באתר האינטרנט של הכנסת

אליהו דלל:  ככל שיענו עניינים הנוגעים בקטינות וקטינים שיש חשש שעברו הטרדה מינית או פגיעה מינית, עבירת אלימות או עבירה של התעללות, שיעלה דבר שיש בו לייחס להם עבירה או מקשר אותם לבדיקה, טיפול או אישפוז פסיכיאטרי, טיפול והשגחה של עובד סוציאלי, איום בהתאבדות או הליך פלילי המתנהל בבית המשפט, חל איסור על פרטים מזהים שלהם ולכן הם לא יצולמו או יוקלטו ולא יכללו פרטים מזהים שלהם בפרוטוקול הדיון

אליהו דלל:  כמו כן, בגלל הנושאים הרגישים הצפויים לעלות בישיבה זו אני קובע כי בהתאם לסעיף 120 לתקנון הכנסת, ככל שתהיה בקשה מטעם חבר כנסת, שר או נציגו, או אם יעלה צורך – והכול לצורך הגנה על קטין או חסר ישע – יימחקו מהפרוטוקול המפורסם לעניין הציבור פרטים מזהים של דוברות ושל קטינות, דוברים או קטינים

אליהו דלל:  כמו כן, ככל שהדבר יידרש לבקשת אחד המשתתפים בישיבה, אם הדבר עלול לגרום נזק לו או לזולתו"

אליהו דלל:       כל מי שהדברים נוגעים אליו ייגש אלי או אל מנהלת הוועדה, יאמר את הדברים ונטפל בזה

אליהו דלל:  רן, רוצה שנעשה שוב את הדיון בעוד חצי שנה?     

רן שי: לא אספר דברים אישיים

רן שי:  אני רן שי, יושב-ראש מועצת התלמידים והנוער הארצית

רן שי:  אנחנו הגוף הרשמי המייצג של כל התלמידים והנוער בישראל

רן שי:  בנוגע למוקד 105, היינו שותפים בהקמתו עוד כשהיה מדובר רק בגוף היגוי

רן שי:  אני חושב שזה דבר היסטורי, שכל-כך הרבה משרדי ממשלה בוחרים לשתף פעולה לצורך מטרה שכזו וזה דבר מדהים

רן שי:  זו השנה החמישית שאנחנו מפעילים את פורום הנוער עם אדורה כדי להשפיע גם בקהילה וגם לשפר את המענה של הפורום

רן שי:  חשוב לציין שבחודש האחרון הובלנו קמפיין משותף שדיבר על זנות ברשת, זנות דיגיטלית ודברים נוספים

רן שי:  הקמפיין הגיע אל 1

רן שי: 2 מיליוני בני נוער בארץ והעלה את המודעות

רן שי:       כמה סוגיות חשובות: השנה הגברנו את המאמצים לעורר את נושא המוגנות בקרב הנוער בחברה הערבית

רן שי:  שם יש קשיים שונים, מנטר המילים המסוכנות של המשטרה לא עובד מספיק טוב בשפה הערבית וזה משהו שאנחנו פועלים לשפר

רן שי:  בחודש האחרון קיימנו מפגש שני רק של בני נוער מהחברה הערבית עם האגף, דיברנו על מוגנות ברשת

רן שי:  אנחנו משתפים פעולה באופן הדוק עם המשטרה בנושא זה

רן שי:       נושא הזנות הדיגיטלית נהיה נפוץ בעיקר בשנתיים האחרונות

רן שי:  בני נוער, בעיקר בנות נוער, מוכרים תמונות שלהם

רן שי:  מדובר ברווח קל וחוסר מודעות להשלכות

רן שי:  אני מדבר על מגוון רשתות אינטרנט – only

רן שי: fence, Snapchat, Omiger – מלא רשתות - - -     

אליהו דלל: צא מתוך נקודת הנחה שאיני מכיר אף אחד מהשמות שציינת

רן שי: לשם כך אני כאן

רן שי:  זו דוגמה לשלוש רשתות חברתיות מאוד נפוצות שהכי קל לשים שם תמונה, לקבל כסף ופה נגמר הסיפור

רן שי:  מדובר באלפי שקלים אבל גם אי-אפשר למחוק את זה אחר כך

רן שי:  הדבר השלישי הוא האתרים הפורנוגרפיים ונושא אימות הגיל לצורך כניסה

רן שי:  מבחינת חברות האינטרנט ההגנה לא מספקת היום ובסופו של דבר ילדים בגיל 8–7 נחשפים לתכנים פורנוגרפיים והגיל רק יורד

רן שי:  הדבר האחרון, אני יודע שיש שיח סביב זה בתקופה האחרונה, כל העניין של חינוך למיניות בריאה במערכת החינוך

רן שי:  יש תוכנית "כוחות שבדרך" שאנחנו עוד לומדים אותה

רן שי:  לצד זה חייבים לשבץ תוכנית למיניות בריאה

רן שי:  לדבר עם הילדים על איך מתמודדים עם מיניות ברשת

רן שי:  המידע שאנחנו מקבלים על התבגרות מגיע בעיקר מהרשת

רן שי:  צריך להגביר את כמות התכנים

אליהו דלל: ממי היית מצפה לסעד בנושא זה?     

רן שי: משרד החינוך

רן שי:  הייתי רוצה שזה יהיה הוליסטי, שיינתנו כלים להורים

רן שי:  הרבה הורים, גם בחברות ליברליות, לא מכירים את הנושא וקשה להתמודד עם הרשת בגלל פערי הדורות

רן שי:  יש לתת מענה לתלמידים ולהורים

רן שי:  אלו ארבע הסוגיות המרכזיות ונשמח לעזור ככל שנידרש

רן שי:  לגבי תוכנית למיניות בריאה, בשנה שעבר בנינו יחד עם משרד החינוך תוכנית למיניות בריאה

רן שי:  אנחנו חוששים שהתוכנית מצטמצמת מיום ליום ויש לפקח על כך

אליהו דלל: נציגת משרד החינוך, בבקשה

יפעת זץ: שלום, יפעת זץ ממשרד החינוך

יפעת זץ:  תוכנית "הכוחות שבדרך" היא תוכנית שעוסקת בכישורי חיים

יפעת זץ:  כמו שאדורה אמרה, התוכנית תקנה לילדים ולבני הנוער מיומנויות להתנהלות מיטבית ברשת וגם את היכולת להתמודד עם מקרים מורכבים, מקרי סיכון ופגיעה

יפעת זץ:  אחד מהדברים שאנחנו שמים עליהם דגש זה נושא הפנייה לעזרה

יפעת זץ:  אנחנו מנסים להסביר איך לפנות למבוגרים ולאנשים משמעותיים בחיים שלנו

אליהו דלל: מי מכיר את הת וכנית, האם היא חובה, מי שותף לה?     

יפעת זץ: התוכנית בהובלת השירות הפסיכולוגי הייעוצי של משרד החינוך, היא מתחדשת כרגע והתכנים עולים באתר שפ"י, האתר של הפסיכולוגים החינוכיים

יפעת זץ:  הפסיכולוגים החינוכיים עוברים הכשרה והם מביאים - - -     

אליהו דלל: אני שואל האם מדובר בתוכנית חובה

יפעת זץ: כן, יש חוזר מנכ"ל שמחייב להעביר אותה

אליהו דלל: מעבירים אותה אחת לשנה? באלו גילים? לאלו מגזרים?     

אליהו דלל: בבתי הספר היסודיים מדובר בשיעור בשבוע, בחטיבת הביניים 15 מפגשים ומספר זהה בתיכון      

אליהו דלל: באלו מגזרים?     

יפעת זץ: בכל המגזרים – ממלכתי, חמ"ד, חברה ערבית, חברת חרדית (עם התאמות) – ולכל הגילים

אליהו דלל: מה היחס שנותנים התלמידים וההורים לתוכנית?      

יפעת זץ: הנושאים מגוונים, החל משיח מכבד ואמפטי דרך חשיפה לתכנים שאינם תואמי גיל, דרך הפצת תמונות מיניות

יפעת זץ:  אנחנו עוסקים בנושאים שהובאו כאן

יפעת זץ:  כל מה שקשור בשמירה על פרטיות, פגיעות מיניות

יפעת זץ:  במשרד אנחנו עומדים בשותפות יחד עם מינהל חברה ונוער ועוסקים גם באבטחת מידע וסייבר

יפעת זץ:  התלמידים עוברים את השיעורים, משתפים פעולה

יפעת זץ:  מבחינת ההורים יש פעילויות משותפות להורים ולתלמידים

יפעת זץ:  השבוע יצרנו מעגלי שיח של תלמידים והורים שמעבירים אותם בשיעורי החינוך

יפעת זץ:  זו הזדמנות לדבר על דברים חיוביים ושליליים

אליהו דלל: אתם מרגישים שחסר משהו בתוכנית?     

יפעת זץ: התוכנית מתחדשת כיוון שהרגשנו שיש צורך בשיפורים, בהנגשה, הכנסת אמצעים טכנולוגיים

יפעת זץ:  התוכנית מפורסמת בשלבים בכל הנושאים

אליהו דלל: התוכנית מועברת באמצעות הרשתות או שיושבים בכיתה ומסבירים?      

יפעת זץ: התוכנית מפורסמת באתר שפ"י ואף מועברת בכיתות על ידי מחנכים ויועצים

יפעת זץ:  זה יכול להיות מול כל הכיתה, עבודה בקבוצות, תלמידים שעובדים באופן דיגיטלי על תכנים – זה מגוון

רן שי: אולי הוועדה צריכה לבקר את התוכנית במהלך השנה

מיטל שפירא: עורכת הדין מיטל שפירא, היועצת המשפטית של הלובי למלחמה באלימות מינית

מיטל שפירא:  משרד החינוך היה אמור לשבת איתנו ועם כל הארגונים בשנה שעברה

מיטל שפירא:  הוא התחיל לעשות את זה והשנה אמורה להיות עוד פגישה כדי שנוכל להעביר ביקורת אפקטיבית על התכנים

מיטל שפירא:  בנוסף, עדכנו אותנו שיהיה דוח של מדידה והערכה כדי להבין

מיטל שפירא:  נשמח לקבל את הנתונים המדויקים כדי להבין כמה בתי ספר עברו את זה

יפעת זץ: חלק מהתוכנית החדשה כולל תהליך של מדידה והערכה

יפעת זץ:  זה משהו שאנחנו - - -     

אליהו דלל: אין ספק שצריך לעקוב אחרי זה

אליהו דלל:  אם היו בתי ספר שלא רצו שהתוכנית תעבור אצלם, מכל מיני סיבות, מה היחס לכך?     

יפעת זץ: התוכנית מחויבת על פי חוזר מנכ"ל

אליהו דלל: אמרתם שהתוכנית מועברת לכל המגזרים

אליהו דלל:  נניח שאני הולך למגזר החרדי, האם הם מקבלים את זה, יש שם חשיפה לנושא? אולי במקומות מסוימים במגזר הערבי, אולי גם במגזר היהודי

אליהו דלל:  אני שואל אם יש מקומות שלא רצו שתיכנסו ליישם את התוכנית?     

יפעת זץ: זה לא משהו שהגיע לידיעתי

יפעת זץ:  אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם מפקחים מכל החברות

אליהו דלל: זה לא עונה לשאלתי

אליהו דלל:  האם היה מקום שבו הייתה התנגדות להכניס את התוכנית

אליהו דלל:  אם את לא יודעת כרגע זה בסדר

אליהו דלל:  תראו, אתם אומרים שהתוכנית הזאת היא חובה

אליהו דלל:  אם יש מקום שלא רוצה לכלול אתה אז אני רוצה לדעת מי המקום ולמה לא רצו כדי להבין מה הבעייתיות של זה

אליהו דלל:  בסך הכול אנחנו רוצים לעשות משהו שטוב לילדים ולהורים ואם מישהו לא מקבל את זה אז יכולה להיות סיבה כזאת או אחרת שאנחנו לא מודעים לה

אליהו דלל:  יש כאן נציגים של מכון תכלית?     

טל מימרן: שלום רב, אדוני היושב-ראש וחברי הוועדה, אני דוקטור טל מימרן ממכון תכלית

טל מימרן:  אנחנו במכון מקדמים כל מיני נושאים הקשורים במרחב הדיגיטלי

טל מימרן:  אני שמח על ההזדמנות להתייחס בישיבה חשובה זו למנגנון אפשרי של התמודדות עם סכנות הרשת עבור קטינים

טל מימרן:  המנגנון המדובר הוא מנגנון הסרה שנובע מכוח הזכות להישכח

טל מימרן:  זה נותן מענה לחלק מהשאלות שעלו עד כה בדיון

טל מימרן:  השכחה היא תופעה אנושית, היא חשובה עבורנו על מנת להתמודד עם טראומות שונות ואירועים שאנחנו רוצים להמשיך הלאה לאחר התרחשותם

טל מימרן:  עדיין, אנחנו חיים בעידן שבו הרשת לא שוכחת

טל מימרן:  כתוצאה מזה קמה לה זכות חדשה – הזכות להישכח – לזכות זו יש משמעות עיקרית והיא העיקרית למחוק או לעדכן מידע אישי שנמצא ברשת במקרים מסוימים, למשל חוסר רלוונטיות של המידע

טל מימרן:  במדינת ישראל אין הסדרה של הזכות להישכח בספר החוקים, למרות מספר הצעות חוק – לרבות של חלק מהיושבות כאן – בתי המשפט מצאו דרך לאפשר מחיקה של מידע אישי במקרים מאוד מצומצמים בעיקר כשזה מגיע ללשון הרע

טל מימרן:  עדיין, במקרים בהם אנחנו עוסקים עד כה בישיבה ובמובן הרחב יותר, כלי הדיבה הוא לא כלי מספיק להתמודדות עם האתגרים שמציבה הרשת

טל מימרן:  לשם ההשוואה, באיחוד האירופי, אמריקה הלטינית, אסיה, קליפורניה, תורכיה, הזכות להישכח מבוססת בהרבה מאשר צד תביעות הדיבה

טל מימרן:      עולם הרשת הפך למקום המרכזי שבו קטינים מבלים את הזמן שלהם

טל מימרן:  הייחוד והסכנה של הרשת הוא שאפשר לפרסם במקביל ולהעלות בצורה חוזרת ללא הגבלה

טל מימרן:  המשמעות יכולה להיות הרסנית גם במובנים של מניעת הסלמה וגם במובנים של השפעה פסיכולוגית על אדם

אליהו דלל: מה אתם מציעים?      

טל מימרן: אנחנו מציעים מנגנון חדש מכוח הזכות להישכח

אליהו דלל: איך זה הולך, דיברנו מקודם על צילום של נערה בגיל מסוים, שילמו לה עבור זה, היא עשתה עסקה מסוימת ועכשיו זה נמצא ברשת

אליהו דלל:  בעוד עשר שנים היא רוצה להוריד את זה כי אינה רוצה להיות במקום הזה ואז היא לא יכולה להיפטר מזה

טל מימרן: נכון

טל מימרן:  באיחוד האירופי, הסכמה של קטין או קטינה למכור תמונה של עצמם תיחשב כלגיטימית רק מגיל 16 ומעלה

אליהו דלל: זה מנגנון שלא קיים בישראל?     

טל מימרן: למיטב ידיעתי לא

אליהו דלל: זה נכון, נציגי משרד המשפטים?     

סאני כלב: שלום, דוקטור סאני כלב, משרד המשפטים, הרשות להגנת הפרטיות

סאני כלב:  אני מתחברת לדברים שנטע אמרה מקודם

סאני כלב:  המנגנון של הזכות להישכח עבור קטינים הוא חלק מההסדרה של תיקון חוק הגנת הפרטיות

אליהו דלל: הבנתי, ענית על שאלתי, תודה

אליהו דלל: ראו, הזמן שלנו קצר ואני רוצה לשמוע את כולם אז אל תיפגעו ממני

אליהו דלל:  אני גם לא קטין אז אין לי בעיה

טל מימרן: איזהו עשיר? השמח בחלקו

טל מימרן:  אני שמח על הזמן שניתן, תודה

טל מימרן:  אנחנו מאמינים שחשוב לקדם מנגנון של הזכות להישכח עבור קטינים גם אם במהלך חקיקתי נפרד, זאת לאור העובדה שתיקונים הגנת הפרטיות הקודמים ובפרט תיקון 14 לא צלחו

טל מימרן:  אנחנו מציעים מנגנון פשוט של הודעה והסרה

טל מימרן:  מנגנונים מהסוג הזה הוכיחו את עצמם כיעילים

טל מימרן:  נסיים ונאמר שאנחנו חושבים שהמנגנון הזה יסייע למטה הלאומי ולמוקד 105 להמשיך לעשות את עבודת הקודש שהם עושים עם יותר כלים וסמכויות לעשות זאת

טל מימרן:  אנחנו מאמינים שחשוב שגופים רגולטוריים כמו הרשות להגנת הפרטיות יתוו מדיניות ויסייעו לנו להפוך את הרשתות למקום בטוח

טל מימרן:  אנחנו עומדים לרשות הוועדה

אליהו דלל: אתה מכיר את התיקון של משרד המשפטים?     

טל מימרן: עוזרת מחקר שלי מהאוניברסיטה העברית בצוות שעובד על זה

אליהו דלל: הוא מקובל עליך?     

טל מימרן: זה עדיין לא ידוע לציבור, אבל אני יודע שיש הליך

אילן מלכה: שלום רב, רב-פקד אילן מלכה, קצין בקרה והנחיה של 105

אילן מלכה:  אני שייך לחטיבת החקירות במחלקת נוער ומשפחה, מדור נוער

אילן מלכה:  ב-2022 משטרת ישראל יחד עם השותפים שלה העבירה 2,266 הרצאות

אילן מלכה:  השנה, נכון ל-15 בחודש זה הספקנו להעביר 968 הרצאות ב-253 בתי ספר

אילן מלכה:  חשפנו כ-30,000 תלמידים ואנשי חינוך לתכנים של גלישה בטוחה

אילן מלכה:  אני חושב שזה נתון שמדבר בעד עצמו

אילן מלכה:  מן הסתם, עד סוף החודש נרכז את שאר הנתונים

אילן מלכה:  אני מאמין שנגיע לנתון שהיה בשנה שעברה ואולי נעבור אותו

אליהו דלל: מה תוכנית העבודה שלכם ל-2023?     

אילן מלכה: אני רוצה לתאר את המערך שלנו, חלקכם לא מכירים

אילן מלכה:  כוונתי למערך מניעה והסברה של מדור נוער

אילן מלכה:  בשנת 2015 הוקמה חוליית מניעה והסברה, מדובר בשבעה קציני הסברה שמרכזים פעילות הסברה בשבעה מחוזות במשטרת ישראל, עוסקים ביצירת מערכי השיעור הרלוונטיים להרצאות של שוטרים במוסדות חינוך, מכוונים פעילות לנוער במוסדות ייעודיים – הוסטלים, פנימיות, מעונות ועוד – מובילים פרויקטים של עידוד גיוס לצה"ל ועוד

אילן מלכה:  אנחנו לא רק בבתי ספר, כפי שאתה שומע, אדוני, וזה מאוד חשוב

אילן מלכה:  כל יחידות הנוער בתחנות המשטרה מחויבות לביצוע פעילות מניעה והסברה ונמדדים על כך

אילן מלכה:  אנחנו מודדים במערכת העוצמה של משטרת ישראל את התחנות שעוסקות במתן הרצאות לתלמידים

אילן מלכה:  אנחנו בודקים את ההיקפים והם מקבלים ציון על כך

אילן מלכה:  בכל יחידה כזו ישנם מספר שוטרים שעוסקים בקיום מפגשים בלתי-פורמליים עם בני נוער בסיכון

אילן מלכה:  במסגרת העשייה השגרתית של קציני המניעה, החוליה מובילה מיזמים רבים בתחום העברת המסרים של גלישה בטוחה ומוגנות ברשת במשך כל השנה, לא רק בחודש הבטוח

אליהו דלל: כמה הרצאות אתם מתכננים להעביר עד סוף השנה?      

אילן מלכה: אנחנו תמיד רוצים להשתפר

אילן מלכה:  אם נגיע למצב שאנחנו משתפרים ב-10% זה מצוין

אילן מלכה:  כל הזמן, כפי שאנחנו שומעים כאן - - -     

אליהו דלל: לפי המספרים שנתת אתם צריכים להכפיל

אילן מלכה: אנחנו מדברים מה-1 בפברואר עד ה-15 בפברואר, הגענו ל-968 הרצאות

אילן מלכה:  אם אנחנו לוקחים את שאר החודש שעוד לא ריכזנו - - -     

אליהו דלל: לא חשוב, כמה אתם מתכננים?      

אילן מלכה: לא פחות מ-2,000 הרצאות

אליהו דלל: לחודש?     

אילן מלכה: לא, במהלך השנה

אילן מלכה:  בשנה אנחנו מעבירים הרצאות במגוון נושאים, לא רק בנושא רשת בטוחה

אילן מלכה:  בסוף אותם השוטרים שעובדים באכיפה עובדים במניעה

אילן מלכה:  זה הכול פונקציה של כוח אדם

אילן מלכה:  אנחנו נותנים דגש רב לנושא המניעה כמו שציינתי, אנחנו נמדדים בזה

אליהו דלל: 	צבי רדלר פה?      

צבי רנר: כן, צבי רדלר מארגון גלגל הצלה ונחמיה כהן מארגון לוקחים אחריות

צבי רנר:  שני ארגונים נוספים למועצת הנוער והתלמידים שהכינו איתנו את הדבר זה

צבי רנר:  אשמח אם נחמיה יפתח

נחמיה כהן: (מלווה דבריו בהצגת מצגת)     שלום לכולם, אני נחמיה כהן, מייסד ומנהל ארגון: "לוקחים אחריות – משנים מציאות ברשת" ארגון מוביל בציבור הדתי למוגנות ברשת ושימוש נכון במסכים

נחמיה כהן:  אנחנו כאן יחד עם פורום רחב של ארגוני מוגנות כמו הלובי למלחמה באלימות מינית, גלגל הצלה, מועצת התלמידים, לתת פה ועוד מספר ארגונים

נחמיה כהן:  בשנה האחרונה עברנו ביותר מ-200 מוסדות חינוך

נחמיה כהן:  בשבע השנים האחרונות עבדנו עם למעלה מ-100,000 תלמידים ואפשר היום לראות שיש - - -      

אליהו דלל: זה כולל תלמידי ישיבות?      

נחמיה כהן: כן, מגיל גן ועד גיל 20

נחמיה כהן:  בעיקר בתי ספר יסודיים, חטיבות ותיכונים

נחמיה כהן:  אפשר לראות שהיום הפגיעות הממשיות שקורות בעולם האמיתי מתחילות מחשיפה ממושכת של קטינים לפורנוגרפיה כשהנתון הוא ש-73% מהחשיפה של הקטינים לפורנוגרפיה היא באקראי

נחמיה כהן:  בני נוער לא מחפשים את התוכן, הוא מחפש אותם

נחמיה כהן:  אני חושב שמסביב לשולחן הזה כולם מסכימים שזו תופעה בעייתית מאוד

נחמיה כהן:  הגענו לכאן כדי להציג פתרון מוכח שכבר רץ בעולם, יעילות של מעל 90% במניעת חשיפה אקראית של ילדים ונוער לפורנוגרפיה ותכנים פוגעניים שונים

נחמיה כהן:  אשמח להעביר את רשות הדיבור לצבי שאחראי על הצד הטכנולוגי

צבי רנר: שלום לכולם, יושב-ראש הוועדה וחבריה, חברי הארגונים

צבי רנר:  קוראים לי צבי רדלר, אני גר בקיבוץ מירב, נשוי לעטרה ואב לחמישה ילדים

צבי רנר:  אני הייטקיסט וראש צוות פיתוח, אחראי על אבטחת המידע של מחלקת הפיתוח

צבי רנר:  התגלגלתי לייסד את ארגון גלגל הצלה, ארגון שנלחם כל יום

צבי רנר:  אני אוהב את זה שיושב-ראש הוועדה חותר למציאת פתרונות קונקרטיים ויש כאלו

צבי רנר:  שאלה, אלוף העולם בשח-מט האם הוא ניצח את המכונה או הפסיד? חברים, כבר כמה שנים שכולם הפסידו למכונה

צבי רנר:  אני בעצמי, הראיתי לעמיתים שלי איך אני פורץ לחשבונותיהם

צבי רנר:  תבינו, יש לנו יתרונות בתור בני אדם ולמכונה יתרונות משלה

צבי רנר:  הצעת הראשון בדרך לפתרון הוא הערכת גיל והוא עובד בגרמניה ובצרפת בעשרת האתרים הפורנוגרפיים המובילים

צבי רנר:  לפני שנתיים יצרנו קשר עם המומחים המובילים בעולם ועם הרבה ארגוני נשים

צבי רנר:       איך עובד הפתרון של אימות גיל? כמו שאמרנו ישראל היא הרחק מאחור, כל המדינות שלפניכם כבר העבירו את החוק

צבי רנר:  בגרמניה זה כבר מיושם

צבי רנר:  כשאנחנו קונים באתר מאובטח אז מעבירים אותנו למלא את פרטי כרטיס האשראי באתר אחר ואם הקלדת את כל הפרטים הנכונים אז אתה מועבר בחזרה לאתר שרצית

צבי רנר:  אותו דבר בגרמניה, גולש אנונימי נכנס לאתר פורנוגרפי, מועבר לאתר של חברה אחרת על מנת להוכיח למנגנון הבינה המלאכותית שהוא בגיר

צבי רנר:  אני יכול לתת גם כינוי שלי שיישמר באותה החברה ואז אני יכול לגלוש בלי הפרעה

צבי רנר:  הדבר היחיד שיישמר הוא הערכת הגיל

צבי רנר:  בגרמניה משתמשים במנגנון זה גם למכירת אלכוהול

צבי רנר:  זה הכיוון הנכון ולא סתם כל העולם מתקדם בכיוון הזה

צבי רנר:  אין פה שום הגבלה, שימו לב, מי שרוצה להשתמש ולהזיק לעצמו יכול

אליהו דלל: סליחה, נציגי משרד המשפטים מכירים את ההצעה? ניתן ליישם אותה?      

צבי רנר: הרגע יצרנו קשר בפעם הראשונה, לצערי, אבל החלפנו פרטים

קרן רוט: אנחנו לא מכירים את ההצעה הספציפית אבל בתיקון יש התייחסות גם לנושא זה

אליהו דלל: זה מה שאמרתי בתחילת דבריי, בואו נראה איך אנחנו מגבילים את הגילים ואם יש גם פתרון טכני אז אין ספק שאפשר ליישם את הדברים גם מבחינה חוקית

סאני כלב: יש מתח בין הרצון להגן על הקטין לבין הרצון להגן על הפרטיות וצריך לחשוב על זה

צבי רנר: הפתרון של אימות גיל על ידי חברת צד שלישי קורה היום גם לגבי קורקינטים, אתה רוצה לקחת קורקינט בחוף הים אז אפשר לאמת גיל על ידי צילום ת"ז ורק אז אפשר לקחת קורקינט

צבי רנר:  אם אנחנו רוצים להגן לא רק על הגוף אלא גם על הנפש אז זו הדרך

אליהו דלל: נכון, יש הגבלה של נסיעה בקורקינט חשמלי מעל גיל 16

אליהו דלל:  כשהחברות רצו ליישם את הנושא בערים מסוימות אז אמרנו שאנחנו רוצים לדעת שילדים בני 16 ומטה לא יוכלו לשכור את הקורקינט

אליהו דלל:  גם כאן הדבר אמור ואני חושב שזה רעיון מצוין שצריך ליישם בעזרת חקיקה כזאת או אחרת

קרן רוט: רק אוסיף שבתיקון יש התייחסות לאבחנות גיל, זה גם משהו שאנחנו שמים עליו דגש

צבי רנר: ילדים נחשפים לפורנוגרפיה כי זה רווחי לחברות הפורנוגרפיה

צבי רנר:  הם משקיעים שם, אנשים עם הרבה יותר יכולות וניסיון ממני

צבי רנר:  החוק הגרמני עומד לעבור באנגליה ויש לו גם שיניים

צבי רנר:  הספקיות חוסמות אתרים שלא עומדים בו, הם אומרים לחברות הסליקה לעצור את הסליקה

צבי רנר:  ברגע שזה מגיע לכסף חברות הפורנוגרפיה מגינות בצורה נפלאה על הילדים שלנו

אליהו דלל: תצרו קשר תראו איך אתם מקדמים את הנושא הזה עם כל הסנקציות

צבי רנר: שורש הבעיה הוא שילדים מחקים מה שהם רואים

צבי רנר:  אני פונה אליך, יושב-ראש הוועדה הנכבד, אנחנו באמת רוצים, יש לנו את החוק הזה כתוב אבל אנחנו צריכים את התמיכה שלכם

מיטל שפירא: ממש בשורה, חשוב להבין שכבר היום יש ילדות בנות 8 שיושבות בקליניקה של הפסיכולוג ויש להן דיכאון, חרדה, תסמיני פוסט-טראומה, והמומחים מנסה לשבור את הראש ולהבין מי פגע ואז מסתבר שהיא פשוט נחשפה לתכנים בטעות

מיטל שפירא:  הרחובות הוירטואלים לא מוגנים

מיטל שפירא:  ברור שילדה בת 8 לא יכולה להיכנס למועדון חשפנות אבל ברחובות הוירטואלים היא יכולה להסתובב חופשי

מיטל שפירא:  מבחינתנו העניין הזה הוא אקוטי

מיטל שפירא:  קודם כל שימו את התמרורים בדרכים ואז נאכוף את זה

אליהו דלל: תודה, העבירו את הצעת החוק שלכם לוועדה וגם לנציגי משרד המשפטים

אליהו דלל:  חברת הכנסת מושיאשווילי, בבקשה

סימון מושיאשוילי: צריך לחשוב על ממשק עבודה בין המשרדים

סימון מושיאשוילי:  הנקודה שהעלו כאן, אם זה מתאפשר מבחינה טכנית אז כדאי לבדוק את זה

אליהו דלל: זו תכלית הישיבה שכינסנו

אליהו דלל:  אנחנו מחפשים רעיונות כדי לאכוף כי הדברים מתקדמים וחברות האינטרנט כל מה שמעניין אותן זה הצד הכספי

אליהו דלל:  אנחנו צריכים לשמור על הילדים שלנו

איתן נעמן: שלום, אני איתי נעמן, רכז נוער בארגון גלגל הצלה

איתן נעמן:  אני רוצה להוסיף דברים שלא נאמרו עד כה

איתן נעמן:  שמעתי את מוקד 105 ומשרד החינוך מציגים הרבה תוכניות

איתן נעמן:  התחושה בשטח היא שכולם חיים ברשת והמענה שמקבלים פשוט לא מספיק

איתן נעמן:  אני משער שכולם קראו את דוח מבקר המדינה שיצא בשנה שעברה

איתן נעמן:  עוד בשנה שעברה ישבנו בוועדת החינוך והנציגים של מוקד 105 אמרו שהם עובדים על כך שתהיה אפשרות לגשת למוקד 105 דרך ווצאפ

איתן נעמן:  כך או כך, מדובר בבעיה מאוד משמעותית

איתן נעמן:  רואים שזה קורה בכל הפלטפורמות ולכל המגזרים

איתן נעמן:  כנ"ל לגבי אימות גיל, הרגשתי לפי הדיבורים פה שמתייחסים לכך כאילו זו עוד בעיה

איתן נעמן:  זאת לא עוד בעיה, כולם חיים ברשת היום, כולם חיים ברשת

איתן נעמן:  חייב להיות מענה חדש משמעי וחזק יותר ממה שהורגש

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  הפנייה ל-105 היא ישירות ולא באמצעות ווצאפ?      

אסף אמיתי: היום הפנייה היא רק דרך הטלפון למוקד

אסף אמיתי:  כמו שאמתי בתחילת הדיון, אנחנו עובדים על אפליקציה גם דרך הווצאפ וגם דרך פנייה מקוונת

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  אוהד עזרן בזום

אוהד עזרן: שלום רב, אני רוצה להתחבר לדוברים האחרונים ובעיקר לבחור הצעיר שדיבר

אוהד עזרן:  התחושה שלי היא שבמהלך הדיון, החריפות של היקף התופעה לא עולה מספיק וגם במסגרת הנתונים שקצת דלגו עליהם

אוהד עזרן:  אני רוצה לתת כמה נתוני מסגרת שיבהירו לאדוני את היקף התופעה

אוהד עזרן:  אנחנו מדברים על 20,000 פניות למוקד 105 בשנים 2021–2022 כשהקטגוריה המובילה היא שיימינג מיני

אוהד עזרן:  לא רק חשיפה לפורנוגרפיה אלא גם חיקוי של התוכן הפורנוגרפי על ידי קטינים ושיימינג מיני, ילדים שמצלמים את עצמם ואת החברים שלהם ואחר כך פוגעים בחברים שלהם על ידי שיימינג מיני

אוהד עזרן:  שמעתי אותך כמה פעמים מנסה להבין מהגופים שאמונים על כך האם יש תוכנית להורדה של היקף הפגיעה

אוהד עזרן:  התשובות בדרך כלל הלכו על נושא ההסברה

אוהד עזרן:  עם כל הכבוד, בסדר, גם לתוכנית של משרד החינוך שאושרה לכמה שעות שנתיות לכל הגילים, הסברה לבדה לא תעצור את היקף התופעה

אוהד עזרן:  אנחנו מדברים לא רק על חשיפה לפורנוגרפיה בגיל מוקדם ועל נתוני התמכרות בגילי תיכון

אוהד עזרן:  אנחנו מדברים גם על חיקוי של התוכן הפורנוגרפי

אוהד עזרן:  יושב-ראש מועצת התלמידים הזכיר את הזנות הדיגיטלית, אנחנו יצאנו איתם לקמפיין משותף

אוהד עזרן:  זנות דיגיטלית פירושה שבני נוער מייצרים הכנסת מתכנים פוגעניים ברשת

אוהד עזרן:  ההתראה האחרונה שלנו שעלתה בחודש האחרון היא בנושא הבינה המלאכותית בפורנוגרפיה, גם את זה אתה צריך להכיר

אוהד עזרן:  מדובר בשדה חדש שנכנס שבו, מספיק שאני אצלם תמונה שלך והבינה המלאכותית תייצר חומר פורנוגרפי לחלוטין מתמונה זו

אליהו דלל: לא הבנתי

אליהו דלל:  אפשר לקחת תמונה שלי ולהדביק לי גוף ערום?      

אוהד עזרן: כן, אתה מבין נכון, אפשר לקחת תמונת פנים שלך, במיוחד אם העלית ברשתות החברתיות עוד תמונות שלך ולייצר מזה סרטונים פורנוגרפיים

אוהד עזרן:  זה מה שנקרא AI

אליהו דלל: יש תשובה משפטית לנושא הזה?  

אוהד עזרן: בחברות הפורנוגרפיה הגדולות מנסים כרגע לעצור את זה אבל גם הם לא מצליחים

אוהד עזרן:  זה נכנס כבר לחברתו הפורנו

אוהד עזרן:  אני רוצה להפנות אותך לפוסט בסופ"ש האחרון של אברי גלעד לגבי הנושא הזה

אוהד עזרן:  תבינו את הסכנה שקטינים ובני נוער נחשפים אליה

אוהד עזרן:  אין שום פער בין בני נוער למבוגרים בגלל שאין שום רגולציה טכנולוגית

אוהד עזרן:  מי שחושב שאפשר לפתור את הדבר הזה רק דרך הסברה עושה חוכא ואיטלולא

אליהו דלל: מה אתה מציע?     

אוהד עזרן: אנחנו בפורום הדיגיטלי תומכים בהצעה ששמו בפניך

אליהו דלל: מעבר לזה?     

אוהד עזרן: ודאי, אנחנו אומרים שבאותה הבינה המלאכותית שמשתמשים בה כדי לייצר חומרים פורנוגרפיים אפשר גם לייצר הגנה חכמה

אוהד עזרן:  אנחנו מבקשים שהדבר הזה יותקן על מכשירי קצה וזה כרגע השיח שלנו מול שר התקשורת

אוהד עזרן:  אני תומך בהצעה שהוצגה בפניך על ידי ארגוני עידוד המוגנות

אוהד עזרן:  מדובר בצעת הכרחי ובנושא שישראל מפגרת בו אחר מדינות העולם

אוהד עזרן:  צריך ליישר קו, זה צעד ראשון ומשמעותי, בוודאי לחשיפה אקראית ובוודאי לגילים הנמוכים

אוהד עזרן:  בשלבים המתקדמים צריך הגנה חכמה על מכשירי קטינים שתהיה ברירת מחדל במשרד החינוך

אוהד עזרן:  יש כבר היום טכנולוגיות שעושות את זה ואנחנו מנסים לקדם את זה דרך שר התקשורת ושר החינוך, זו הגנה יותר שלמה ויותר הוליסטית

אוהד עזרן:  כמובן, לצד תוכניות חינוך, זה צריך להיות לצד תוכניות חינוך

אוהד עזרן:  אני חוזר ואומר, שאלת כמה פעמים גם את מוקד 105 וגם את משרד החינוך האם יש להם השערה להפחתת התופעה, זה לא יופחת על ידי הסברה בלבד וצריך לנקוט באמצעים טכנולוגיים

אליהו דלל: אוהד אשמח לקבל חלק מהרעיונות שלך שהפנית למשרדי החינוך והתקשורת

אליהו דלל:  אני חושב שפה צריכה להיות פעולה משותפת של שני המשרדים שדיברת עליהם

אליהו דלל:  הפנה אלינו את הרעיונות שלך, אנחנו מאוד נשמח לקבל אותם ולקדם אותם כי אנחנו רואים שאנחנו מפגרים אחרי מדינות העולם ובכלל, התופעה הזאת מקבל תאוצה מיום ליום בצורה כזו שאולי אנחנו לא מבינים אותה מבחינת החומרה

אוהד עזרן: אדוני, ברשותך עוד משפט

אוהד עזרן:  דיברו פה על נתונים היום, ניסיתי להשלים לך את התמונה גם מבחינת שיימינג מיני וגם מבחינת זנות דיגיטלית וגם בינה מלאכותית בפורנוגרפיה

אוהד עזרן:  אני רוצה להגיד לך שההערכה שלנו בפורום הדיגיטלי היא שאנחנו נמצאים במצב של מגיפה

אוהד עזרן:  אדוני לא ראה היום בתוך הוועדה מה זה משפחה שנפגעת

אוהד עזרן:  אני רואה דברים כאלה מדי יום

אוהד עזרן:  משפחה שהילדה בכיתה ד' נחשפת לתכנים מיניים בתוך הכיתה ואחר כך הילדים מעירים לה הערות בהפסקה, ילדים מנסים לחקות את התוכן הפורנוגרפיים שהם נחשפים אליו בתוך הכיתה

אוהד עזרן:  אוטובוסים בטיולים שבמושבים האחרונים ילדים צופים בפורנוגרפיה ואחר כך המשפחה פשוט מתרסקת

אוהד עזרן:  ילדה שלא מוכנה יותר ללכת לבית ספר, לא מוכנה לפגוש את החברים שפגעו בה

אוהד עזרן:  משפחות נקרעות מהחברים שלהן

אוהד עזרן:  הייתי מציע לך להביא לדיון הבא גם משפחות של נפגעים כדי שתראה בעיניך מה ההשלכה של הדברים

אליהו דלל: איילה, בבקשה

איילה שטגמן: איילה שטגמן, נציגת ציבור בוועדות קידום מעמד הילד

איילה שטגמן:  אני רוצה להעלות רעיון שאולי אפשר ליישם את זה

איילה שטגמן:  כמו שיש מניעת מכירת אלכוהול עד גיל מסוים, אולי באמת אפשר למנוע מכירה או נתינת מכשירים סלולאריים לילדים

איילה שטגמן:  מה שקורה, יש הורים שיש להם טלפונים חכמים, מעבירים את זה לילד וקונים מכשיר עוד יותר מתקדם

איילה שטגמן:  אולי צריך ללכת יותר על הנושא הזה כדי שההורים ידעו

איילה שטגמן:  זה בשליטת ההורים, לא לתת לילדים לרכוש מכשירים חכמים

גאיה רוז בלאיש: יש לי משהו להוסיף, יש אפליקציות שההורים מתקינים בפלאפונים ותפקיד האפליקציות להיות חסומים לאתרים מסוימים

גאיה רוז בלאיש:  אי-אפשר למחוק את האפליקציה מהטלפון עד גיל 16 וזה מגן מכל מיני - - -     

איילה שטגמן: אני רואה שבמגזר הדתי לילדים יש את הדברים הפשוטים ואני חושבת שזאת הבריאות

אליהו דלל: נציגת גוגל ישראל, בבקשה

ליאת גלזר: שלום, שמי ליאת גלזר, מנהלת קשרי ממשל ומדיניות ציבורית בחברת גוגל, תודה עבור ההזדמנות

ליאת גלזר:  אני מניחה שכולכם מכירים את המגוון הרחב של שירותנו ויחד עם זה באה האחריות הגדולה

ליאת גלזר:  חברת גוגל מתייחסת ברצינות למוגנות ברשת ושל איכות התכנים שנמצאים בפלטפורמות שלנו

ליאת גלזר:  אנחנו משתפים פעולה ועובדים עם 105 גם בדברים שנוגעים בפעילות היום-יומית וגם בתחומי ההדרכה והמודעות, אנחנו רואים בהם שותף חשוב

ליאת גלזר:  אני יכולה להגיד ברמה האישית שעבדתי הרבה שנים במשרד התקשורת והרבה שנים התעסקו במשרד התקשורת בשאלה מה נכון לעשות בתחומים של תכנים בלתי-הולמים לקטינים וההצלחה שהביא בזמנו השר ארדן להקמת גוף שמתכלל את כלל הגופים הרלוונטיים ולא מתמקד בנושא ספציפי אני חושבת שזה נכון

ליאת גלזר:  בפלטפורמות של גוגל יש כלי ששמו - - - שמאפשר להורים מנגנוני שליטה ובקרה על שימו של הילדים בטלפון שלהם וגם הגבלת זמן גלישה והגבלות נוספות על צפייה

ליאת גלזר:  יש כלים ביוטיוב שמיועדים לילדים

ליאת גלזר:  הרשת מלאה בתכנים חיוביים והתכנים הפוגעניים הם מיעוט אז יש כלים שמאפשרים גם את זה

ליאת גלזר:  יש תוכנית מקסימה שאשמח שהוועדה תזמין גם אותם

ליאת גלזר:  שם התוכנית היא "שומרי מסך" והיא רצה ברשת אורט כבר 10 שנים

ליאת גלזר:  בני הנוער מהווים שגרירים לגלישה בטוחה ברשת מתוך מחשבה שכשנוער מדבר עם נוער יש לזה הרבה יותר ערך מאשר אני אתן הרצאה, הם עושים פעילות מקסימה לאורך כל השנה ששיאה בתחרות יוזמות טכנולוגיות בתחום המוגנות ברשת

ליאת גלזר:  אנחנו נשמח להיות שותפים לכל גוף ובוודאי לוועדה בשיח עתידי בנושא זה

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  יהודה בן יעקב, מטא

יהודה בן יעקב: שלום רב, מטא היא חברת העל שמשלבת את פייסבוק, אינסטגרם, ווצאפ ועוד

יהודה בן יעקב:  תודה רבה עבור ההזמנה

יהודה בן יעקב:  אתייחס לדברים שנאמרו כאן

יהודה בן יעקב:  לגבי הנושא של ווצאפ, כמו שליאת מגוגל אמרה, המודל של 105 הוא ייחודי בעולם זה איפשר לנו לעבוד יחד איתם ולנסות לייצר את האפשרות לפנות דרך ווצאפ

יהודה בן יעקב:  105 פנו אלינו בנושא ונשמח לעזור להם

יהודה בן יעקב:  אני רוצה לדבר על נקודה שמחברת בין הנושא של חינוך ליזמות לבין בטיחות ברשת

אליהו דלל: הפנייה דרך ווצאפ תהיה אנונימית?      

יהודה בן יעקב: זה עניין של 105, אנחנו לא עוסקים בנקודה הזו

יהודה בן יעקב:  לגבי חינוך ליזמות ומוגנות ברשת, אנחנו מפעילים תוכנית ביחד עם עמותת יוני סטרים שאני מניח שרובכם מכירים אותה

יהודה בן יעקב:  בשנה שעברה, יחד עם כמה מרכזי יזמות – בנתניה, אריאל, אבו-סנאן – מגוונים מבחינת סוגי האוכלוסיות המשתתפות, הרעיון היה לפתח מיזמים על ידי הילדים שהגיעו לשלב של פרוטטייפ שמשתמשים בטכנולוגיה כדי למנוע סכנות ברשת

יהודה בן יעקב:  עלו שם רעיונות יפים שאנחנו שמחים ללוות – בקרה על תשלומים, יכולת של הורים להתערב גם ברמה של להנגיש מידע – אתה בעצמך, אדוני היושב-ראש, דיברת על הפער ועל חוסר ההיכרות של הדור המבוגר עם חלק מהפלטפורמות

יהודה בן יעקב:  הפער הזה מצריך גישור, יש יכולת טכנולוגית להתגבר על הפער הבין-דורי ואני חושה שאפשר להצליח בכך

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  נציגת טיק-טוק, בבקשה

לירון ריפמן: שלום, עורכת הדין לירון ריפמן מטיק-טוק

לירון ריפמן:  הגישה המקיפה שלנו לבטיחות בני הנוער כוללת מדיניות של אפס סובלנות לפגיעה בקטינים, טכנולוגיות חדשניות, אמצעי בטיחות בתוך האפליקציה ומשאבים חינוכיים לגלישה בטוחה

לירון ריפמן:  אנחנו מזהים בטיק-טוק ישראל פערי מידע גדולים לגבי אמצעי הבטיחות שנמצאים בתוך האפליקציה וזמינים וקיימים היום

לירון ריפמן:  בין אם מדובר בשימושים שהם מותאמי גיל וחסימות שונות שיש לנו בהתאם לגיל המשתמש, בין אם זה נושא הצימוד המשפחתי

לירון ריפמן:  היום יש הרבה יכולות להורים להגביל זמן מסך

לירון ריפמן:  נשמח מאוד לשתף פעולה עם כל הגורמים מסביב לשולחן כדי להגביר את המודעות לאמצעי הבטיחות בטיק-טוק

לירון ריפמן:  סגירת פערי המידע כבר תחולל שינוי גדול בתחום

אליהו דלל: האם אתם עושים דברים שאתם יוזמים?     

לירון ריפמן: כן

לירון ריפמן:  יש לנו אתר של מרכז הבטיחות של טיק-טוק, יש בו שלל חומרים זמינים בשפה העברית

לירון ריפמן:  היום אנחנו עובדים על תרגום של חוברת הדרכה למורים בנושא גלישה בטוחה

לירון ריפמן:  נשיק את החוברת השנה בישראל

לירון ריפמן:  אנחנו מחפשים את הדרכים להגיע להיקף רחב של הסברה על אמצעי הבטיחות בטיק-טוק

לירון ריפמן:  האמצעים קיימים והאחריות של כולנו להכיר אותם

אליהו דלל: תודה רבה

אליהו דלל:  נאוה, בבקשה

נאוה כהן אביגדור: נאמרו דברים חמורים בזום ואני רוצה להגיב

נאוה כהן אביגדור:  להגיד שאנחנו מתעסקים רק בהסברה זה לא לדעת מה זה 105

נאוה כהן אביגדור:  מפלג חקירות, מפלג מודיעין, מוקד, מערך אזרחי שלם

נאוה כהן אביגדור:  43,000 אירועי פגיעה בקטינים ברשת

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו רואים את המשפחות, אנחנו יודעים מה קורה להורים, אנחנו יודעים מה קורה לילדים

נאוה כהן אביגדור:  אני מנסה להיות מדויקת ולא להבטיח הבטחות שווא

אליהו דלל: נאוה, הכול בסדר, אנחנו צריכים לשמוע את כולם

נאוה כהן אביגדור: אם מישהו חושב שנפתור את הבעיה של פורנוגרפיה וגמרנו עם האלימות ברשת אז אני רוצה להגיד שמתוך 43,000 אירועים, כשליש פגיעות על רקע מיני אבל יש עוד שני שלישים של אירועים אזרחיים

נאוה כהן אביגדור:  הבעיה היא כל-כך גדולה וכל-כך חמורה ואנחנו מבינים אותה ולא עושים רק הסברה

נאוה כהן אביגדור:  צריך להיות מדויקים

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  אילן, בבקשה

אילן מלכה: לגבי פיקוח הורים, זה עלה מקודם אבל יש לדבר על זה יותר, על מעורבות ההורים

אליהו דלל: יש כאן מישהו מהנהגת ההורים הארצית?      

תמי ברנע: הוזמנו

אליהו דלל: הוזמנו ולא הגיעו

אילן מלכה: אני חושב שזה חשוב מאוד, גם בתור אב לילדה מתבגרת עליתי על דברים שקרו אצלה בפלאפון

אילן מלכה:  אני אומר שאם אנחנו כהורים לא נדע לחסום את החשבונות ולהפוך אותם לפרטיים, אני מודע לפער הדורות והידע, אבל אנחנו חייבים להיות מעורבים במה שקורה בפלאפונים של הילדים שלנו

אילן מלכה:  אין תחליף, אפשר להציע פה שלל טכנולוגיות אבל אין כמו הגורם האנושי

צבי רנר: אנחנו מלאי הערכה למוקד 105 שאין כמוהם אנחנו רואים את העזרה שלהם

צבי רנר:  הבוקר פנתה אלי מישהי שפנתה למוקד ובכל זאת כותבים דברים מגעילים על הבת שלה כמו: "זה לא סכנת חיים אז עזבי אותנו"

צבי רנר:  אני לא בא - - -     

נאוה כהן אביגדור: - - -      

אליהו דלל: צבי, תודה

נאוה כהן אביגדור: אם מישהו אמר - - -     

צבי רנר: אחרי זה אפגיש אותה איתך

אליהו דלל: צבי, נאוה, אני מבקש

אליהו דלל:  סליחה, חברים, עד עכשיו הדיון התנהל כמו שצריך, שמענו את כולכם

אליהו דלל:  אני רוצה לסכם את הדיון

אילן מלכה: אפשר להפנות שאלה לנציג מטא?     

אליהו דלל: בבקשה

אילן מלכה: איך אתם מטפלים בחשבונות פיקטיביים, חשבונות מתחזים, חשבונות של פדופילים שפותחים על מנת לשלוח הודעות באינסטגרם

אילן מלכה:  יש מיליונים של חשבונות פיקטיביים וחייבים לעשות מעשה בתוך מטא כדי לא לאפשר זאת, זו חלק מהבעיה

יהודה בן יעקב: עניין החשבונות הפיקטביים הוא משהו שקיים בכל הפלטפורמות שברשת

יהודה בן יעקב:  סדרי הגודל של הסרת חשבונות פיקטיביים עומדים על 1

יהודה בן יעקב: 5 ברבעון בצורה גלובלית

יהודה בן יעקב:  יש סוג של מרוץ חימוש

יהודה בן יעקב:  כשהאלגוריתם והיכולות של המערכות שלנו לומדים שיטה מסוימת אז נוצרות שיטות אחרות

יהודה בן יעקב:  מדובר במאבק בלתי-נגמר

יהודה בן יעקב:  כללי הקהילה שלנו אוסרים זאת בצורה חד-משמעית ואנחנו משפרים כל הזמן את האכיפה בנושא

יהודה בן יעקב:  המספרים והיכולת שלנו להסיר חשבונות פיקטיביים עולים

יהודה בן יעקב:  חשוב להגיד שאנחנו עושים עוד צעדים בהקשר של חשבונות קטינים אז אתה לא יכול, אם פתחת חשבון פיקטיבי כלשהו אתה לא יכול ישירות לפנות לקטין אם אתה לא מקושר לבן הנוער הזה מלכתחילה

יהודה בן יעקב:  יש פתרונות בתוך המנגנונים של המוצר וגם פתרונות שקשורים באכיפה מתמשכת

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  הדיון היה מעניין ומקצועי אבל אני מרגיש שאנחנו לא מספיק יודעים איך לטפל בזה וגם אם כן אנחנו מפגרים בהרבה, אולי בדור, יחסית למה שקורה

אליהו דלל:  הפגיעה היא פגיעה אנושה בילדים וילדות וזה דבר שהוא מסוכן לחברה שלנו

אליהו דלל:  אנחנו צריכים להתמודד עם דברים שאנחנו לא כל-כך מכירים

אליהו דלל:  כשאני לא מכיר את הזירה, ואנחנו כמבוגרים לא תמיד מכירים את הזירה, והילדים עושים פה, יש פה רשתות שמנצלות ויש פה גופים שמנצלים את הילדים ואת הנוער

אליהו דלל:  נראה שגם הנוער מנצל חלק מהטכניקות האלה כדי לפגוע בחברים

אליהו דלל:  אני חושב שאיגום משאבים הוא מתבקש

אליהו דלל:  דיברנו על אכיפה, הצעות חוק, מוקד 105, גופים נוספים שיש להם רעיונות וגם חברות כמו מטא וגוגל וטיק-טוק וכל מי שעוסק בזה

אליהו דלל:  צריך איגום משאבים, כל אחד בצד שלו

אליהו דלל:  אם מטא יודעת איך למנוע ואיך להוריד תכנים היא צריכה לעשות את זה גם בלי יוזמה של ועדה

אליהו דלל:  אני חושב כל אחד צריך לקחת על עצמו את האחריות ומנגד יש לחתור לאיגום משאבים בין כל הרשויות

אליהו דלל:  אנחנו נפנה גם למשרד החינוך, שר החינוך, שר התקשורת, ננסה לראות איך אפשר להגביר את המודעות, לייצר פתרונות ולהגביר אכיפה

אליהו דלל:  לא מדובר רק בהסברה אלא גם בדרכים אחרות וגם נציגי 105 ציינו זאת

אליהו דלל:  יכול להיות שזה לא מספיק כי אנחנו מדברים על כמויות אדירות של מקרים

אליהו דלל:  אם מדובר על כל שנה ממוצע של 8,000–11,000 מקרים אלו מספרים אדירים

אליהו דלל:  יש לטפל בזה וזה לא מובן מאליו

אליהו דלל:  גם הנושא של הזכות להישכח זה דבר שהוא חשוב כי זו נקודה שאני מניח שכל אחד רוצה, בגיל מסויים היה לו שיגעון מסוים, בגיל אחר הוא כבר רוצה להתמסד

אליהו דלל:  זה מזכיר לי קצת את הנושא של הקעקועים מהנערות שרוצים למחוק בבגרות

אליהו דלל:  בגיל מסוים אנחנו עושים כל מיני שטויות ואחר כך רוצים למחוק זאת

אליהו דלל:  זו נקודה חשובה שצריך להתמקד בה

אליהו דלל:  אני רוצה להודות לכל מי שהגיע, שמעתי והקשבתי, מודה לכולם עבור העשייה

אליהו דלל:  תודה רבה, הישיבה נעולה