ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 4, 2023-02-13 00:00

איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה

איימן עודה:  אני שמח שאתם נמצאים פה ומעריך כל אחד שהגיע

איימן עודה:  אנחנו מבינים שהמצב הפוליטי קשה מאוד וזה משליך על הכול, כולל על ועדת המדע ועל המדע עצמו

איימן עודה:  לכול אחד יש את עמדתו שלו ואנחנו מכבדים זאת, אבל אני מקווה שנהיה תמימי דעים בנושא הנגשת השפה הערבית במשרדי הממשלה, נושא הדיון שלנו היום

איימן עודה:                                                                                                                                                                                                                                                                                   חברים, אני חושב שהדבר העיקרי והחשוב ביותר הוא שנפנים שאנחנו חברה אחת

איימן עודה:  חברה אחת זה כמו גוף אחד – אם יפגע חלק ממנו, כל הגוף יפגע

איימן עודה:  זוהי התפיסה האלמנטרית, החשובה ביותר

איימן עודה:  אם נפנים אותה טוב, נפנים שהנגשת השפה הערבית ונתינת התחושה לכול חלק מהחברה שהוא משתמש בשפתו, בתרבותו זה דבר מעשיר ומוסיף

איימן עודה:  אני חושב שכשאנשים בטוחים בעצמם, בתרבותם, בשפתם ובהיסטוריה שלהם, הם דווקא צריכים להיות רחבי אופקים

איימן עודה:  אני בן העם הערבי-פלסטיני, אני גאה בעם שלי, בתרבות שלי, בשפה שלי, אני כל כך אוהב אותם ואני חלק אינטגרלי מהם

איימן עודה:  מהמקום הזה, מבחינתי, השפה העברית היא ערך מוסף

איימן עודה:  זו עוד תרבות, עוד שפה, עוד ערך

איימן עודה:  אני בוחר בה

איימן עודה:  לכן, אנחנו צריכים להפנים שהנגשת השפה הערבית זה דבר אלמנטרי עבור החברה כולה

איימן עודה:       כשאזרח ערבי רואה שמתרגמים לא רק ממקום טכני אלא ממקום של תפיסה, גם תפיסה תרבותית, הוא ירגיש שפונים אליו, שזה מדבר אליו, אפילו אם הוא יעבור לעברית

איימן עודה:  עצם העובדה שיש תרגום בערבית תגרום לו להרגיש שהמשרד הממשלתי מעוניין בו

איימן עודה:  זה משליך על תחושת השייכות, על האכפתיות ועל אופן התנהלותו כלפי הסוגיה הזו

איימן עודה:  כולם מבינים שזו טובת החברה כולה

איימן עודה:  הדיגיטציה עזרה לחברה כולה בכך שלא צריך לעמוד בתורים ולחכות

איימן עודה:  זה מתניע את הכול בצורה יותר ישירה, יותר מהירה וזה מוסיף לכולנו

איימן עודה:       יש כל מיני החלטות ממשלתיות, היו כל מיני הבטחות בוועדה הזו לפני שנתיים, לפני שלוש שנים

איימן עודה:  יש מימוש מסוים, פה ושם, אבל אין מעקב ואין יישום כמו שצריך וכמו שהוחלט

איימן עודה:  תפקידנו בוועדה הזו הוא לשמוע את כולם ואחר כך להחליט על טכניקת מעקב איך הדבר יהיה מיושם בצורה הנכונה בסוף

איימן עודה:  אנחנו נתחיל עם עו"ד יורם הכהן, מנכ"ל איגוד האינטרנט הישראלי

איימן עודה:  בבקשה

יורם הכהן: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש וחבר הכנסת מושיאשוילי

יורם הכהן:  איגוד האינטרנט הישראלי הוא עמותה שקמה בשנות ה-90' שמנהלת מאז שתי תשתיות מרכזיות בחיי האינטרנט הישראלי: מרחב שמות המתחם בסיומות 

יורם הכהן: IL ו-

יורם הכהן: ISRAEL ואת מחלף האינטרנט הישראלי

יורם הכהן:       מכוח תפקידנו הוגדרנו בשנת 2018 כתשתית קריטית של מדינת ישראל ואנחנו מפוקחים על ידי מערך הסייבר הלאומי

יורם הכהן:  מייסדי איגוד האינטרנט הישראלי הבינו בשנות ה-90' שהדבר הזה שנקרא אינטרנט, השד הזה, לא הולך לחזור לתוך הבקבוק, ושתהיה לו השלכה דרמתית על חיי הכלכלה והחברה במדינת ישראל

יורם הכהן:  לכן, משנות ה-90' האיגוד מתעסק בסוגיות של מדיניות ציבורית שקשורה לאינטרנט בישראל, ובין היתר אנחנו עוסקים – לדעתי כבר יותר מ-15 שנה – בסוגיית כניסת האינטרנט לשימוש בחברה הערבית

יורם הכהן:  עשינו הרבה מאוד פעולות בעניין הזה בשנים האחרונות

יורם הכהן:       לפני מספר שנים הגענו למסקנה שבהיותנו גוף קטן אנחנו צריכים להשפיע על הגופים הגדולים במדינת ישראל להתאים את עצמם לאתגר של השימוש על החברה הערבית באינטרנט

יורם הכהן:  במקרה הזה פיתחנו בשנת 2020-2021 איזשהו מדד שבחן את מידת הנגישות של שירותי הממשלה בערבית לאזרחים ערביים ופרסמנו אותו בשנת 2021

יורם הכהן:  התמונה שעלתה בשנת 2021 הייתה לא טובה, מכיוון שהסתבר שרק 10% מאתרי הממשלה – ואני מדבר רק על אתרי הממשלה שיושבים תחת ממשל זמין – זמינים בשפה הערבית; וגם באלה שהיו זמינים בשפה הערבית, היה סימן שאלה לגבי איכות התרגום וההנגשה שלהם בערבית

יורם הכהן:       למען האמת, המדד שפרסמנו היה, ככל הנראה, אחד הקטליזטורים בהחלטה 550 לתקצוב הנגשת שירותי הממשלה בערבית – זה חלק מהחלטה 550 – והאיגוד, במסגרת פעולתו, החליט שהוא יעקוב אחר הנושא הזה

יורם הכהן:  היום אנחנו נרצה להציג את הבדיקה שעשינו בסוף שנת 22', בואכה 23', לגבי השאלה האם יש שינוי מסוים ברמת ההנגשה

יורם הכהן:  את התוצאות שלנו יציגו עידן רינג, סמנכ"ל קהילה וחברה באיגוד האינטרנט הישראלי, ודימא אסעד ניקולא, שאחראית אצלנו לנושאי פער דיגיטלי

יורם הכהן:       לפני שאני מעביר את השרביט לדימא ולעידן, אני רוצה לומר משהו על הסוגיה הזאת

יורם הכהן:  כל הזכויות החוקתיות באות לידי ביטוי באינטרנט

יורם הכהן:  במקרה הקונקרטי הזה אנחנו מדברים על הזכות החוקתית לשוויון ועל הזכות החוקתית למידע

יורם הכהן:  העמדה שלנו היא שהזכות הזאת צריכה להיות ממומשת בשפה של אזרחי המדינה – ואנחנו מדברים פה על 20% מאזרחי המדינה ותושביה

יורם הכהן:       אבל יש היבט נוסף שאני חושב שצריך לקחת אותו בחשבון

יורם הכהן:  יש יתרון כלכלי מאוד מאוד גדול להנגשת שירותים בשפה של אזרחי המדינה, מכיוון שככל שהאזרחים יעשו יותר שימוש בשירותים באינטרנט, המדינה תחסוך כסף ותאפשר לעצמה לתת שירותים יותר טובים לאזרחים שחייבים לקבל את השרות הזה באופן פיזי – לאנשי גיל שלישי ולאנשים שלא מיומנים באינטרנט

יורם הכהן:       אנחנו עוקבים אחר רמת השימוש באינטרנט על ידי החברה הערבית

יורם הכהן:  החברה הערבית היום, מבחינת נגישות לאינטרנט, זהה לחברה היהודית, ולכן אין שום סיבה שהיא לא תעשה בו שימוש

יורם הכהן:  אנחנו נראה תכף, בדוגמאות שנציג, שלצערנו היא לא עושה שימוש באותה אינטנסיביות ובאותה רמה – לא רמה במובן האקדמי אלא ברמת השימוש – כמו שעושה החברה היהודית

יורם הכהן:       אני מעביר את השרביט לעידן ודימא

איימן עודה: תודה רבה, עו"ד יורם

איימן עודה:  בבקשה, דימא אסעד

דימא אסעד: שלום, דימא אסעד ניקולא, רכזת תחום צמצום פערים דיגיטליים, איגוד האינטרנט הישראלי

דימא אסעד:  אני אמשיך את מה שיורם אמר לגבי פערים בשימוש בשירותים ממשלתיים

דימא אסעד:  אנחנו רואים כאן את הפער הזה

דימא אסעד:  לדוגמה, בשימוש באינטרנט לצורך קבלת שירותים ממשלתיים: אצל יהודים משתמשים 52% ואצל ערבים 22%

דימא אסעד:  זה רק מדגיש את הפער

דימא אסעד:  בגלל זה אנחנו ממשיכים ואני רוצה להציג את הנתונים של הבדיקה העדכנית

איימן עודה: זה שימוש באתרים ממשלתיים?     

דימא אסעד: כן

דימא אסעד:  אנחנו רואים שגם לגבי העדפה לניהול תקשורת עם משרדי ממשלה באופן מקוון, גם פה יש פער מאוד בולט: 37% מהחברה היהודית מעדיפים לנהל תקשורת באופן מקוון לעומת 15% מהערבים

דימא אסעד:  לגבי השאלה האם השימוש בשירותי ממשל מקוונים הוא פשוט וברור, גם פה רואים את הפער: 50% מהחברה היהודית סבורים שהשימוש הוא פשוט וברור לעומת 33% מהחברה הערבית

דימא אסעד:  לגבי השימוש בתשלומים מקוונים, גם פה רואים את פער ברור: כמעט 37% יהודים משתמשים בתשלומים מקוונים לעומת 18% ערבים

דימא אסעד:       מה שיורם הציג קודם אלה הנתונים של הבדיקה הקודמת

דימא אסעד:  כמו שאמרנו, בשנת 21' יצאנו עם הבדיקה בפעם הראשונה וראינו שהיקף הנגשת אתרים ושירותים ממשלתיים היה 10%

דימא אסעד:  חשוב לי להגיד שאנחנו מחלקים את הבדיקה לשניים: קודם כול, אנחנו עושים בדיקה לגבי דפי מידע, בודקים כמה דפים קיימים בשפה העברית לעומת דפים בשפה הערבית; וגם עושים בדיקה נוספת של עמודי השירותים

דימא אסעד:  גם בשנת 21' בדקנו את עמודי השירותים

דימא אסעד:  בסוף שנת 22' בדקנו משהו נוסף – לאן השירותים עצמם מובילים ועד כמה הם שימושיים

דימא אסעד:       ראינו ש-47% מהשירותים הקיימים מונגשים לשפה הערבית, אבל אנחנו מדברים פה על דף מידע על השירות, לא על השירות עצמו

דימא אסעד:  אני מראה פה דוגמה

דימא אסעד:  דף המידע מסביר על השירות ויש פה תרגום מלא, אבל לביצוע השירות – מפנים את האזרח לשלוח את הבקשה במייל או בפקס, או לגשת לסניף

דימא אסעד:  70% מתוך ה-47% האלה מפנים לשירות עצמו, שזה בשפה העברית, בטופס דיגיטלי או פיזי; מתוך ה-30% הנותרים 10% שירות לא דיגיטלי, גם בשפה העברית וגם בשפה הערבית, ו-6% שירות אונליין בערבית

דימא אסעד:  אנחנו מדברים בסך הכול על כ-5% שירות מקוון בשפה הערבית

עידן רינג: כפי שאפשר לראות, האחוז הכולל של דפי המידע והשירותים המונגשים בערבית נכון להיום הוא פחות או יותר דומה למה שהיה בבדיקה לפני שנתיים

עידן רינג:  הבדיקה החוזרת מעלה תמונה כללית דומה, וזה מכיוון שמספר העמודים וכמות השירותים בעברית מאוד מאוד גדלו

עידן רינג:  התחילו גם בתהליך של תרגום, בין השאר גם בעקבות החלטה 550

עידן רינג:       אגב, אנחנו לקראת פרסום הממצאים שייצאו פומבית בעוד כשבועיים-שלושה

עידן רינג:  פנינו לכול המשרדים והצגנו ממצאים ראשונים בשביל לקבל איזושהי תגובה

עידן רינג:  במרבית המשרדים באמת דיברו על כך שהתחילו להניע מהלכים ובחלק מהמשרדים גם התחילו לתרגם, העניין הוא שקצב גידול העמודים בעברית הוא הרבה הרבה יותר גדול

עידן רינג:  הבדיקה הזאת לא רק מצאה את אחוז העמודים הקיים בערבית, היא גם מצאה בכלל כמה עמודים קיימים

עידן רינג:  יש גידול של כעשרות-אלפי עמודים – בעברית, אני מדבר – ביחס למה שהיה לפני שנתיים

עידן רינג:  לכן האחוז בערבית לעומת העברית נותר על כנו, למרות שיש גידול בכמות העמודים שתורגמו לערבית

עידן רינג:       בעקבות ניתוח הממצאים, השיחות והתכתובות שקיימנו עם המשרדים, יש מספר המלצות שאנחנו רוצים להדגיש כאן היום בשביל לקדם את המצב

עידן רינג:  אנחנו חושבים שחשוב, קודם כול לקבוע מדיניות וסדרי עדיפויות ברורים בהנגשה ובתרגום

עידן רינג:  חשוב להבין מה רלוונטי ודחוף יותר מבחינת החברה הערבית

עידן רינג:  זה דבר ראשון

עידן רינג:       הדבר השני הוא משהו שנתקלנו בו בקשר עם הרבה משרדים – אני לא מדבר על מערך הדיגיטל אלא על המשרדים ועל היחידות שמנהלות את האתרים – והוא שיש חוסר גדול באנשי צוות מהחברה הערבית, ובעיקר אנשי צוות שיש להם הבנה בהנגשה, בתרגום ושיווק

עידן רינג:  להרבה משרדים אין יכולת לעשות בקרה יעילה

עידן רינג:  בדרך כלל התרגום נעשה על ידי גופים חיצוניים, חלק מעבודות התרגום נתקעו בדרך ולא פורסמו בגלל קושי בבקרה

עידן רינג:       נושא שלא בדקנו באופן שיטתי אלא רק מדגמי וגם חשוב לציין אותו פה הוא נושא איכות התרגום, שהוא גם דבר חשוב

עידן רינג:  בהרבה מאוד משרדים יש קושי לקבוע האם התרגום איכותי, האם הוא מתאים

עידן רינג:  בדיקה שכן ביצענו ונפרסם עם הממצאים המלאים היא האם העמוד בערבית שווה בהיקפו מבחינת מספר המילים לעמוד בעברית

עידן רינג:  זה נתון שעוד אין לנו אותו פה אבל הוא יפורסם בהמשך החודש

עידן רינג:       בחלק מהמקרים ראינו שפרסמו עמוד מקביל בערבית אבל רק תקציר, רק כותרת, שזה גם דבר שצריך לטפל בו

עידן רינג:  כשאזרח ערבי נכנס לעמוד שירות מסוים והוא רואה בעברית מידע מלא ובערבית תקציר, זה גם דבר שפוגם

עידן רינג:  זה גם קשור ליכולת הצוות במשרד לבצע בקרה ותיעדוף, ואם אין אנשי מקצוע מומחים מהחברה הערבית, דוברי ערבית כשפת אם, זה גם מקשה עליהם

עידן רינג:  אז הדבר הזה הוא גם חשוב, לקבוע אסטרטגיה שמותאמת לקהל היעד ומותאמת גם תרבותית

עידן רינג:  זה גם מאוד מאוד קשור לנושא הטפסים, לנושא השירותים, איך מנגישים שירותים וטפסים לקהל יעד ערבי ספציפי

עידן רינג:       הנושא האחרון שאנחנו ממליצים והוא גם קשור בפעולה של מערך הדיגיטל הוא לייצר איזושהי אחידות בין המשרדים, שזה גם קושי שאנחנו רואים: משרדים שונים עובדים עם ספקים שונים, עם שיטות שונות, אין אחידות בטרמינולוגיה, אין אחידות בשיטה, הרבה פעמים התוצרים מאוד שונים והתעדוף מאוד שונה

עידן רינג:      שקף אחרון לסיכום

עידן רינג:  הבדיקה שלנו – רק להבהיר – ממוקדת ב-gov

עידן רינג: il

עידן רינג:  שאלו אותי פה קודם מאחד המשרדים האם יש לנו אתר שהוא חיצוני ל-gov

עידן רינג: il

עידן רינג:  נניח אתר על הקורונה, לא יושב תחת gov

עידן רינג: il, לא בדקנו אותו

עידן רינג:  הנתונים שאנחנו מפרסמים הם רק בדיקה של מה שנמצא תחת העץ של gov

עידן רינג: il

עידן רינג:  מחוץ ל-gov

עידן רינג: il יש עוד שירותים שחשוב מאוד לבדוק וגם אותם לנטר ולקדם, שירותים חיוניים כמו ביטוח לאומי, תעסוקה, מיסים, בריאות וכן הלאה

עידן רינג:  זה דבר ראשון

עידן רינג:       דבר שני, אנחנו חושבים שחשוב שיהיה מנגנון פיקוח מתמשך על התקדמות התרגום שיפורסם אחת לתקופה, אחת לשנה – אני יודע שבעבר היו המלצות כאלה – וגם איזשהו קריטריון ברור לגבי מהי החובה לתרגם ולהנגיש בערבית, כפי שיורם אמר פה בתחילת הדברים

עידן רינג:       באתר איגוד האינטרנט יש מדריך שמסייע בהנגשת שירותי ממשל, מדריך מקצועי שנכתב גם בשיתוף מערך הדיגיטל, "כל זכות" והג'וינט, והוא מאוד מאוד מועיל לאנשי מקצוע שמבקשים סיוע

עידן רינג:  יש גם אינדקס של אנשי מקצוע מומחים להנגשה בשפה הערבית

עידן רינג:  הכול נמצא באתר איגוד האינטרנט, מוזמנים להיעזר בו ואנחנו נשמח לתת עוד מידע ופרטים באופן ישיר

עידן רינג:  תודה לך על ההזדמנות

איימן עודה: תודה רבה, עידן, דימא ויורם

איימן עודה:  אני מברך את חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, שבינתיים הוא מגיע למאה אחוז מישיבות הוועדה, אהלן וסהלן

יאסר חוג'יראת: יש הרבה ועדות היום שמתקיימות באותו זמן, ועדות חשובות, "רעידות אדמה"

יאסר חוג'יראת:  גם בוועדת חוקה יש רעידת אדמה, בכול מקום יש רעידות אדמה

איימן עודה: חברים, עוד מעט נשמע את ד"ר אסמאא גנאים, אבל לפני זה אני רוצה לשאול את שלושתכם שאלה לגבי ההמלצות

איימן עודה:  אני חושב שאחת הבעיות של התרגום היא שיש מילים חדשות שמבחינת האזרחים הערביים אין להן גישה בשפה הערבית

איימן עודה:  למשל, אם תשאל את כל הערבים שנמצאים פה: מה התרגום של המילה כספומט בערבית, האם יותר נוח לכם להגיד כספומט או להגיד אסרף אלעלי? מה יותר קל לאזרחים הערביים?      לכן, צריך להפנים איך להעביר מילים כאלה, למשל למערכת החינוך, כך שהתלמידים הערביים ילמדו אותן והן יהפכו לדבר שבשגרה, אחרת אני איראה אליטיסט ערבי או מתפלסף כשאני אומר אסרף אלעלי

איימן עודה:  אם אני אדבר עם ערבים בבית קפה ואגיד להם אסרף אלעלי ולא כספומט הם יחשבו שאני בן אדם לא אמיתי, שאני בן אדם מתפלסף, שאני רוצה להראות להם שאני יודע

איימן עודה:  למה? כי לא משתמשים במילה הזאת

איימן עודה:  לכן אני חושב שחלק מההמלצות הוא כיצד המילים החדשות – במיוחד שאנחנו מדברים על עדה שיש בה הרבה דברים חדשים – יהיו חלק מהשגרה מבחינת הערבים, שילמדו אותן בבתי הספר

איימן עודה:  אני חושב שזה צריך להיות חלק מהתפיסה הכוללת

איימן עודה:       תודה רבה לכם

איימן עודה:  ביאן מג'אדלה, מנהלת "כל זכות" בערבית, בבקשה

גאלב מג'אדלה: שלום, בוקר טוב, תודה על ההזמנה לוועדה החשובה הזאת

גאלב מג'אדלה:  אני מנהלת את "כל זכות" בערבית

גאלב מג'אדלה:  "כל זכות" זה מיזם שמטרתו להנגיש מידע על זכויות תושבי ישראל ודרכי מימושן בשפה קלה וברורה

גאלב מג'אדלה:  אנחנו ארגון ללא מטרות רווח ופועלים בחמש השנים האחרונות במימון ממשלתי מלא של משרד המשפטים ומערך הדיגיטל

גאלב מג'אדלה:  זה מאפשר לנו באמת לעבוד בהיקף מאוד מאוד גדול

גאלב מג'אדלה:       אני רוצה קצת לחזור כדי שנבין היכן אנחנו נמצאים מבחינת השאלות: מדוע הערבים לא מחפשים בגוגל, מדוע הם לא נמצאים ומדוע הם מתנהגים אחרת בנתונים של ייעודי אינטרנט

גאלב מג'אדלה:  אנחנו מתנהגים אחרת כי אנחנו מקבלים אחרת

גאלב מג'אדלה:  כשאנשים באים לחפש בגוגל, מהזיכרון ומהחוויה שלהם בחיפוש הם מגיעים למידע שמתורגם חלקית, במקרה הטוב, או שלא מקבלים כלום בשפה הערבית, או שלא יודעים מה המונח הנכון, כמו שהזכרת, יושב-ראש וחבר הכנסת איימן עודה, איך אומרים קצבת נכות בערבית

גאלב מג'אדלה:   יכול להיות שיש לה ארבעה מופעים שונים – לקצבת נכות, לאזרח ותיק וכו'

איימן עודה: כי המילה נכות היא עדיין מילה בעייתית בכול השפות

איימן עודה:  נכות, או בעלי מוגבלות, או אנשי האתגרים,  איתאחדיה, אבל בשפה הערבית מוחססאת דעאקה בינתיים זה התרגום למילה קצבת נכות

גאלב מג'אדלה: כן, גם אצלנו זה מתורגם כך, אבל הבאתי את זה כדוגמה לכך שאין אחידות במושגים וזאת אחת הבעיות

גאלב מג'אדלה:  הבעיה השנייה היא התרגום לאורך השנים

גאלב מג'אדלה:  מי שמסתובב במרחב הציבורי יכול לראות שגם השילוט כשהוא מטייל וגם השילוט בתחבורה הציבורית הוא לפעמים מגוחך, לא נכון או מעוות

גאלב מג'אדלה:  לפעמים אני מעדיפה שלא יתרגמו מאשר שישפילו את השפה ואותי כמשתמשת בשפה באופן הזה

גאלב מג'אדלה:  מהמקום הזה שלא מתרגמים, או מתרגמים חלקית, אנחנו לפעמים גם לא טורחים לחפש, אז זה גם על אופני החיפוש

גאלב מג'אדלה:       לאחר שאמרתי את זה אני אציין את המודל שלנו ב"כל זכות"

גאלב מג'אדלה:  אנחנו עומדים היום על תרגום מלא של האתר בערבית למעט התכנים שאינם רלוונטיים כמו ניצולי שואה וכו', אבל כל התוכן מתורגם לערבית

גאלב מג'אדלה:  יש לנו מודל שפיתחנו ואני מזמינה כאן את כל משרדי הממשלה ללמוד מהמודל הזה

גאלב מג'אדלה:  אנחנו מוכנים לשבת עם מי שרוצה, כבר עשינו את זה עם משרד המשפטים ועוד משרדים

גאלב מג'אדלה:  אנחנו מוכנים לתת את המתודולוגיה שלנו וללוות כל משרד שרוצה לעשות את זה בשמחה

גאלב מג'אדלה:       אחד, זה תקציב

גאלב מג'אדלה:  אי-אפשר לעבוד עם רצון טוב וזהו

גאלב מג'אדלה:  צריך תקציב לדבר הזה

גאלב מג'אדלה:  זה לא משהו שעושים בשוליים של הפעילות הגדולה וכו'

גאלב מג'אדלה:  שניים, מנהל מוצר ערבי – אי-אפשר לעבוד בלי זה

גאלב מג'אדלה:  אין קיצורי דרך

גאלב מג'אדלה:  אי-אפשר לתרגם חיצונית, לעבוד עם חברה חיצונית ולהגיד: יש לי מוצר

גאלב מג'אדלה:  משרדי הממשלה, ובעצם כל ארגון שעובד בחברה הערבית ומנגיש מידע, חייבים לקחת אחריות מלאה על המוצר הזה

גאלב מג'אדלה:  מתרגמים חיצונית, אין בעיה, אבל גם עובדים עם ספקים כמו שיווק, ייצוא וכו', חייבים אנשי צוות אין-האוס, בתוך הצוות, שמתחייבים לדבר הזה

גאלב מג'אדלה:  בלי זה אי-אפשר לעבוד

גאלב מג'אדלה:       שלוש, חשיבה על מובייל

גאלב מג'אדלה:  אומנם אנחנו משתמשים באינטרנט באחוזים גבוהים וזהים לחברה הישראלית, אבל – מובייל, מובייל, מובייל

גאלב מג'אדלה:  90% מהגולשים נמצאים במובייל

גאלב מג'אדלה:  מבחינת הטפסים וכשמסתכלים על אתר חדש, חשוב להסתכל איך הוא נראה, איך הוא מתנהג בטלפונים ניידים, כי רוב הגולשים מגיעים משם

גאלב מג'אדלה:       תהליך מיון קפדני – כשעובדים עם מתרגמים ולוקחים את הזול ביותר כנראה שיש לזה גם מחירים

גאלב מג'אדלה:  אנחנו עושים תהליך מיון, בלי שמות, שולחים את זה לבדיקה חיצונית ומדרגים לפי פרמטרים מקצועיים

גאלב מג'אדלה:  ברגע שזה מגיע אלינו אנחנו עושים בדיקה משפטית – בודקים שהמהות המשפטית נשמרה ולא הלכה לאיבוד בתוך התרגום במעבר מעברית לערבית

גאלב מג'אדלה:  עדכון תמידי – הצוות הפנימי גם מעלה את התוכן וגם מעדכן אותו, כי חקיקה משתנה וגם לפעמים שפה משתנה כמו מושגים וכו'; תקציבי שיווק – אי-אפשר לעשות אדפטציה, לתרגם קמפיין

גאלב מג'אדלה:  קמפיינים לא מתרגמים, או שלא עושים או שעושים טוב, שיתאימו מבחינה תרבותית ויקלעו לקהל כי הכי חשוב להסתכל מי הקהל שלי ומה הצרכים שלו

גאלב מג'אדלה:  יש מומחים לכך

גאלב מג'אדלה:  תרגום זה מקצוע ושיווק זה מקצוע

גאלב מג'אדלה:  אי-אפשר לעשות את זה ולהגיד: יש לי סטודנט ערבי, ניתן לו, הוא יתרגם, הוא יבדוק

גאלב מג'אדלה:  זה לא עובד, אין קיצורי דרך

גאלב מג'אדלה:       אני שמחה להגיד שאחרי חמש שנים של השקעה מסיבית בתרגום תוכן ובשיווק, השנה – שנה חמישית בלבד – התחלנו לראות עלייה טבעית בכניסה של משתמשים, אז סבלנות

גאלב מג'אדלה:  להגיד: יש לי תקציב לשנה אבל הערבים לא באים – שמעתם את זה בטח – אז קצת סבלנות

גאלב מג'אדלה:  גם אני התייאשתי

גאלב מג'אדלה:  אני שמונה שנים ב"כל זכות" והיו לי תקופות שאמרתי: אם עד שנה הבאה אין כניסות טבעיות – חיפוש בגוגל – זה אומר משהו עליי ועל התפקיד שלי

גאלב מג'אדלה:  ברמה האישית לקחתי את זה קשה, אבל הבנתי שנקודת ההתחלה שלנו שונה משל המשתמשים הישראליים היהודיים

גאלב מג'אדלה:       חייבים להבין את זה כי גם משרדי ממשלה שמתקצבים, משקיעים ובאים למנהל היחידה ואומרים: אוקיי, השקענו שנה-שנתיים, אף אחד לא בא, אתם לא גולשים, אתם לא משתמשים במידע, אולי לא צריך, אולי זה לא עובד

גאלב מג'אדלה:  צריך להבין שנקודת ההתחלה שונה, צריך להשקיע ולהיות סבלניים

גאלב מג'אדלה:  לנו לקח חמש שנים עד שהתחלנו לראות תוצאות

גאלב מג'אדלה:  האכלנו בכפית ארבע שנים שיווק רציף בדיגיטל והשנה בלבד התחלנו לראות כניסות טבעיות

גאלב מג'אדלה:  זאת אומרת, התחילה מודעות לנושא הזה שנקרא אתר "כל זכות" ואנשים יותר מחפשים בגוגל מבעבר

גאלב מג'אדלה:  אנחנו ממשיכים ולא מפסיקים עכשיו

גאלב מג'אדלה:  זה המודל, אנחנו באמת בשמחה מוכנים לקחת חלק גם במודל וגם במיון התרגום ולתת עוד עין

גאלב מג'אדלה:  שוב תודה

איימן עודה: תודה לגברת ביאן מג'אדלה

איימן עודה:       יוגב שמני, מנהל אגף טכנולוגיה ושירותים דיגיטליים, מערך הדיגיטלי הלאומי, אנחנו צריכים תשובות ממך, בבקשה

יוגב שמני: שלום לכולם, הוזכר פה קודם השם "ממשל זמין", זה השם הקודם של היחידה שאותה ניהלתי

יוגב שמני:  ראשית, אתחיל ואומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מצוין גם עם איגוד האינטרנט הישראלי וגם עם "כל זכות", ואנחנו רואים חשיבות גדולה בקידום השירותים הדיגיטליים בחברה הערבית

איימן עודה: יש לכם קשר עם האקדמיה ללשון הערבית?      

יוגב שמני: לדעתי לא, אבל אני אשמח

איימן עודה: אני חושב שצריך לחבר וזה מאוד חשוב

יוגב שמני: נשמח מאוד כמובן ליצור קשר

יוגב שמני:  הוזכר פה קודם המדריך בשפה הערבית, אז חשוב לי להגיד שגם אנחנו היינו חלק מכתיבת המדריך

יוגב שמני:  יש אצלנו מנהלת תחום השפה הערבית, אשת תוכן שהיא באמת מהטובות שיש

איימן עודה: מי זו?       

יוגב שמני: רונית מאי

איימן עודה: כמה ערבים עובדים אצלכם?      

יוגב שמני: אני לא זוכר, אבל יש לנו עובדים בצוות של קמפוס

איימן עודה: איך אתה לא זוכר, זה חשוב

יוגב שמני: יש לנו גם עובדים ערביים, בעיקר בצוות של קמפוס, האתר ללמידה מקוונת, אבל אין לנו הרבה עובדים ערביים

יוגב שמני:  אגב, רוב העובדים שלנו הם עובדים מקצועיים בתחום פיתוח, טכנולוגיה וסייבר

יוגב שמני:  אולי רגע משפט על מערך הדיגיטל

איימן עודה: אבל בגלל שאנחנו מדברים על תרגום לערבית - - -      

יוגב שמני: אנחנו מדברים על כתיבה בערבית

יוגב שמני:  אגב, אנחנו בכוונה לא קוראים לזה תרגום אלא הנגשה שפתית

איימן עודה: אתה צודק, אבל איפה הערבים? יש רוח לדברים

סימון מושיאשוילי: אם הוא אומר שהוא לא זוכר כנראה שיש שם לא מעט

יוגב שמני: מה שאכפת לנו בסופו של דבר זה התוכן, האיכות ולא רק איזושהי אמירה כמה עובדים יש

יוגב שמני:  היה חשוב לנו להנגיש את השירותים שלנו לכלל אזרחי ותושבי מדינת ישראל ולא משנה באיזו שפה

יוגב שמני:       קצת רקע על מערך הדיגיטל הלאומי רק כדי לחבר את כולם

יוגב שמני:  מערך הדיגיטל הלאומי הוא גוף שקיים כתוצאה מאיחוד של מספר גופים: ממשל זמין, רשות התקשוב הממשלתי, ישראל דיגיטלית

יוגב שמני:  הוא שם תחת קורת גג אחת את כל הגופים האלה

יוגב שמני:  אנחנו אחראים במסגרת תפקידנו על אתרי הממשלה העיקריים שאזרחים פוגשים – אתר gov

יוגב שמני: il שהוזכר קודם, אזור אישי, מנוע זכויות, מערכת ההזדהות הלאומית ועוד הרבה מאוד שירותים דיגיטליים אחרים

יוגב שמני:       נכון שאנחנו נמצאים במקום רחוק מאיפה שהיינו רוצים להיות, בוודאי מול החברה הערבית, אבל אני חייב להגיד שגם החלטה 550, ובכלל שיתוף הפעולה שלנו גם עם הרשות לפיתוח כלכלי וחברתי בחברה הערבית, וכמובן גם עם המשרד לשוויון חברתי – אנחנו עושים כל מאמץ כדי לקדם את השירותים גם בשפה הערבית

יוגב שמני:  זה לא תלוי רק בנו כמובן כי אנחנו תלויים במשרדי הממשלה

יוגב שמני:       ביאן הזכירה קודם את התהליך וגם אתה הצגת קודם את החוויה של האזרח

יוגב שמני:  בסוף, אזרח מתחיל את השירות שלו בגוגל, מגיע לאיזשהו דף שירות, אחר כך הוא צריך להגיע לאיזשהו טופס, ואם בסוף התהליך כולו אינו בשפה הערבית זה לא באמת יעזור

יוגב שמני:  יש פערים מאוד מאוד גדולים בין דפי השירות

יוגב שמני:  אני יכול להגיד שהנתונים קצת עלו מאז הסקר, אבל עדיין יש עוד הרבה עבודה

איימן עודה: הם עלו מבחינה יחסית או רק מספרית, בגלל שיש עוד כל מיני הוראות וכל מיני פרסומים?     

יוגב שמני: אחוז התרגום

יוגב שמני:  אנחנו מדברים על כך שנכון לימים האחרונים כבר עברנו את ה-50% – שוב אני אומר, זה רחוק מאיפה שאנחנו רוצים להיות – רק בדפי השירות

יוגב שמני:  נכון לסוף 2022 היינו ב-47%

יוגב שמני:  זו אומנם עלייה לא מספיק טובה, אני מניח שהיא לא תספק את כולם, אבל עדיין זה מראה על איזושהי התקדמות

יוגב שמני:  כדי לעשות את השינוי הזה אנחנו כמובן תלויים גם במשרדי ממשלה כי אנחנו לא יכולים לכתוב את התוכן עבור המשרדים

יוגב שמני:  זה שמדובר פה על אתר gov

יוגב שמני: il ואנחנו מנהלים את האתר, לא אומר שאנחנו אלה שכותבים את התוכן לבד באתר

יוגב שמני:       חשוב להגיד שאנחנו מתייחסים לפלטפורמות שאנחנו מפתחים

יוגב שמני:  כפלטפורמה, אנחנו מראש מכינים ומנגישים אותה גם בשפה הערבית – גם gov

יוגב שמני: il תומך בשפה הערבית, גם אזור אישי, 98% בערבית, מערכת ההזדהות שכולה בשפה הערבית

יוגב שמני:  זה עדיין לא אומר, אגב, שאזרחים ערביים רוצים להשתמש בשפה הערבית כשהם נכנסים למערכת ההזדהות

יוגב שמני:  לפי מספרים שאנחנו רואים, מעט מאוד גולשים משתמשים בשפה הערבית וזו סוגיה שאנחנו כמובן צריכים לפצח אותה ולהבין למה זה קורה

יוגב שמני:       בכלל, מערך הדיגיטל עוד פועל במספר ערוצים כדי לראות איך אנחנו מקדמים

יוגב שמני:  למשל, אחד הפרויקטים שיצאו לאחרונה הוא "מיזם 100 באוריינות דיגיטלית", שחלק גדול ממנו זה להשקיע באוכלוסיות עם אוריינות דיגיטלית בסיסית ולראות איך אנחנו מקדמים יחד עם הרשויות המקומיות גם בחברה הערבית

יוגב שמני:       הוזכר פה קודם נושא השיווק, שזה בעיני מאוד מאוד חשוב

יוגב שמני:  ממש בקרוב – עניין של שבועיים להערכתי, או חודש לכול המאוחר – יתפרסם קמפיין בשפה הערבית וקמפיין בשפה הערבית להעברת בעלות על רכב באזור האישי

יוגב שמני:  כלומר, לא לקחנו את מה שאנחנו עושים בעברית ותרגמנו אלא פשוט קמפיין ייעודי גם לשפה הערבית

יוגב שמני:  כמו שאמרתי, זה ממש בקרוב

יוגב שמני:       שוב מספרים

יוגב שמני:  התייחסנו קודם קצת לדפי שירות, שאולי זה הדבר שנמצא במקום יותר טוב, אבל יש לא מעט שירותים שיש לנו עוד הרבה מאוד עבודה איתם, ולצערי הרב חלק קטן מאוד מהם מתורגם או נכתב בשפה הערבית, וזה נכון גם לגבי שירותי תשלום

יוגב שמני:  אני מקווה מאוד שגם במסגרת החלטת 550 והעבודה המשותפת עם כל הגופים הרלוונטיים, כבר ב-2023 אנחנו נראה קידום משמעותי של השפה הערבית באתרי הממשלה

איימן עודה: טוב, שאלה לרועי גולדשמיט ממרכז המחקר והמידע של הכנסת

אלי גולדשמידט: רק רציתי להבין אם אתה יכול להתייחס, יוגב, לחלוקת האחריות בין הפעילות שלכם כתשתית מאפשרת לבין הפעילות של המשרדים

אלי גולדשמידט:  כלומר, מי אחראי על תרגום של תוכן בפועל? שאלה שנייה, קשורה לאותו נושא: בהחלטה 550 יש התייחסות לכך שהמערך יגדיר תיעדוף של תרגום, האם באמת המערך הגדיר תיעדוף? תסבירו לנו קצת על אחורי הקלעים של התהליך הזה כי לי אמנם זה ברור אבל אני לא יודע אם כולם מכירים את הדינמיקה בין העבודה של המשרדים עצמם לבין הדינמיקה שלכם כגוף מתכלל והשאלה כמה סמכות יש לכם בפועל להגיד להם מה לעשות

יוגב שמני: קודם כול, כמו שאמרתי, כשמדברים על הפלטפורמות העיקריות – gov

יוגב שמני: il, אזור אישי, מערכת הזדהות, מנוע זכויות או כל אתר חדש שעולה לאוויר – מראש הן בנויות בצורה כזאת שהן מתאימות גם לשפה הערבית

יוגב שמני:  זו ברירת המחדל של כל אתר שאנחנו מפתחים

יוגב שמני:  כשאנחנו מדברים על gov

יוגב שמני: il - בסוף רוב משרדי הממשלה נמצאים ב- 

יוגב שמני: gov

יוגב שמני: ilרק כדי להבין את המספרים, אנחנו מדברים ב-2022 על 251 מיליון צפיות בביקורים ב-gov

יוגב שמני: il, זה מספרים מאוד מאוד גבוהים, ועדיין חלק קטן מאוד מהם, קטן מאוד, גולש לדפים בשפה הערבית

יוגב שמני:       מי שאחראי על התוכן בעברית ובערבית זה המשרד

יוגב שמני:  אנחנו לא יכולים להחליף את עבודת המשרד כי בסוף משרד התחבורה, לדוגמה, או רשות האוכלוסין, או כול משרד אחר שנמצא באתר gov

יוגב שמני: il, האחריות היא שלו לכתוב את התכנים בעברית, בערבית או בכול שפה אחרת שנדרש

יוגב שמני:  במסגרת החלטה 550 אנחנו הולכים לתמרץ – זה כבר בחציון הראשון של 2023 – משרדים שאנחנו חושבים שבאמת הם יותר רלוונטיים

יוגב שמני:  שוב, זו עבודה שמתבצעת כמובן גם עם הרשות לפיתוח חברתי וכלכלי בחברה הערבית, ואנחנו רוצים לתמרץ את אותם משרדים שאנחנו חושבים שהשירותים שלהם יותר רלוונטיים ומתאימים לחברה הערבית

יוגב שמני:  זה לגבי שאלתך איפה אנחנו משקיעים את כל המשאבים 

איימן עודה: שמני, אני חושב שאחת מההחלטות שאנחנו צריכים לצאת אתן זה שפעם בשנה תבוא ותיתן לנו דוח על ההתקדמות ואני מקווה שאכן נגיע לשוויון כמו שצריך

איימן עודה:  פואד אחמד, דובר המשרד לביטחון לאומי לתקשורת הערבית, בבקשה

פואד אחמד: שלום לכולם

פואד אחמד:  קודם כול, אני מברך אותך, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת איימן עודה, על ראשות הוועדה המאוד חשובה, וגם מברך אותך על יזום הדיון המאוד חשוב הזה, הנגשת השפה הערבית באתרי הממשלה

פואד אחמד:  אם אתה זוכר, בדיוק לפני שנה יזמת דיון על ציון יום השפה הערבית בוועדה לביטחון פנים, אז הייתי בחודש הראשון בדוברות הבט"פ, ואני היום שמח וגאה להגיד לך שבדיוק עכשיו, עם ציון שנה לכניסתי לתפקיד, הקמתי מערך שלם מאפס של התקשורת הערבית בדוברות המשרד לביטחון פנים

פואד אחמד:  זה כולל הנגשת מידע לאתר בשפה הערבית

פואד אחמד:       כשאנחנו מדברים על האתר למשרד לביטחון הפנים זה גם אתר כלי ירייה – אני עכשיו אדבר עליו –והמון רשויות שקשורות אלינו, למשרד

פואד אחמד:  בשנה הזאת גם פתחנו עמוד פייסבוק, אינסטגרם, טיקטוק, בשפה הערבית, דבר שלא היה קיים

פואד אחמד:  טיקטוק אפילו אין לנו עמוד בשפה העברית, רק בערבית

פואד אחמד:   רק במהלך עשרה חודשים הגענו למעל 22,000 עוקבים בטיקטוק של המשרד לביטחון פנים בשפה הערבית

פואד אחמד:  אז במהלך השנה האחרונה, כבוד היושב-ראש, עשינו המון דברים לטובת הנגשה לחברה הערבית

פואד אחמד:  כמו שאמרו, אנחנו לא מתייחסים לתרגום אלא להנגשת השפה לחברה הערבית

איימן עודה: למה אתם מתרגמים את המילה "לאומי" במשרד לביטחון לאומי?      

פואד אחמד: חשבנו על זה

פואד אחמד:  אפשר להגיד וואטני אלקאומי ובגלל שרוב כלי התקשורת השתמשו ב-קאומי ומבחינת התפקיד - - -      

איימן עודה: אנחנו חלק מהלאום הזה או מה?      

פואד אחמד: כמובן, כולנו

איימן עודה: אבל יש שני לאומים פה במדינה

פואד אחמד: זה משהו אחר

פואד אחמד:  במהלך השנה הזאת, כבוד יושב-הראש, כמו שאמרתי, עשינו המון לטובת הנגשת הדברים לחברה הערבית

פואד אחמד:  עשינו גם המון קמפיינים

פואד אחמד:  קמפיין שיצא משב"ס, המשטרה, הכבאות וההצלה

פואד אחמד:  כל דבר שהיה לקראת גיוס, דברים שרלוונטיים לחברה הערבית – יצא קמפיין ייעודי בשפה הערבית

פואד אחמד:  אני גם אתייחס לקמפיין הדגל שלנו – קמפיין "מסלול בטוח", הקמפיין שעלה מחודש מאי עד אוקטובר

פואד אחמד:  במהלך חמשת החודשים הללו הגענו למעל 36 מיליון חשיפות לקמפיין באתרי האינטרנט, כמו באנט,  איחנה, בוקרא ואל ערב  והגענו למעל 20 מיליון חשיפות ברשתות החברתיות של המשרד בערבית

איימן עודה: כמה ערבים מישראל?      

פואד אחמד: זה כולל חזרות, כלומר, 21 מיליון חשיפות זה לא 21 מיליון אנשים

איימן עודה: כן, אני יודע, אבל כמה ערבים מישראל?      

פואד אחמד: זה היה מטורגט רק לשטח של ישראל

איימן עודה: לפי ה-IP של המחשב, לפי המעקב, כמה אנשים נכנסו?– אם אדם נכנס מספר פעמים זה אחד, כמה ערבים נחשפו לקמפיין הזה?      

פואד אחמד: בפייסבוק ובאינסטגרם ביחד – שני מיליון

איימן עודה: אבל יש רק 1,800,000

פואד אחמד: זה כולל את הגדה המערבית ואת עזה

פואד אחמד:  בגלל שאנחנו עושים את הקמפיין רוחבי וארצי אנחנו לא יכולים לשלוט על כך שזה לא יגיע וייכנס למשל לגדה

איימן עודה: לכן שאלתי על האזרחים הערביים במדינת ישראל

גאלב מג'אדלה: ב-Analytics אפשר לחפש לפי מערב לירדן

גאלב מג'אדלה:  זה מה שאנחנו עושים ב"כל זכות" ואז אני יודעת בדיוק כמה משתמשים

פואד אחמד: אבל מה שיותר חשוב הוא שבאמת לראשונה הוקם קמפיין, אני מדבר על קמפיין שתוקצב במיליוני שקלים

פואד אחמד:  אני יכול להגיד לך מה בדיוק הסכום שהושקע למטרת הקמפיין הזה, זה לא קמפיין סתמי, כסף קטן

פואד אחמד:  אגב, אנחנו גם מקבלים שירות מחברת יחסי ציבור מחברה ערבית חיצונית, כדי להיעזר בה ולראות מה טוב ומה נכון לעשות לטובת הנגשת המידע לחברה הערבית

פואד אחמד:      אגב, כשנכנסתי ראיתי את רמת התרגום בשפה הערבית, באמת היה תרגום של גוגל טרנסלייט

פואד אחמד:  ביקשתי שיעשו ועדה לאיתור חברת תרגום חדשה

פואד אחמד:  הקמנו ועדה, ניגשו כל מיני חברות כדי לבחור את רמת התרגום הכי טובה, ואנחנו עוברים אחרי כול דבר שאנחנו מתרגמים ורואים את רמת הערבית שלו

פואד אחמד:  אנחנו לא סתם שלחנו לתרגום, קיבלנו חזרה והעלינו לאתר

פואד אחמד:  אנחנו חוזרים ובודקים כל דבר לפני שאנחנו ההעלאה לאתר

פואד אחמד:      למשל, אתר כלי ירייה

פואד אחמד:  אתר כלי ירייה גם מונגש לשפה הערבית

פואד אחמד:  כל המידע איך להגיש בקשה קיים בשפה הערבית, אבל הטופס עצמו בכוונה נשאר בעברית, כי אחד מהתנאים להגיש רישיון נשק זה ידיעת השפה העברית, אז הוא צריך גם לדעת למלא טופס בשפה העברית

פואד אחמד:  אבל ההסבר על מילוי הטופס וכול המידע, למשל על כלי ירייה ורישיון נשק, קיים בשפה הערבית, לא רק באתר האינטרנט כמו שאמרתי

פואד אחמד:  גם ברשתות החברתיות

פואד אחמד:  היום רוב האנשים לא נמצאים רק באתר, הם נמצאים גם ברשתות החברתיות, לכן זה מאוד חשוב שזה יהיה גם שם

פואד אחמד:       ביצענו גם ראיונות לתקשורת, כי חשוב שהנהלת המשרד תהיה גם כל הזמן בתקשורת

פואד אחמד:  בשנה האחרונה התראינו המון בתקשורת הערבית

פואד אחמד:  סגן השר שהיה, יואב סגלוביץ', מנכ"ל המשרד, השר לביטחון פנים

יאסר חוג'יראת: למה הטופס נשאר בעברית?      

פואד אחמד: כי אחד מתנאי הסף להוצאת רישיון לנשק הוא ידיעת השפה העברית

יאסר חוג'יראת: אם הוא לא יודע את השפה העברית הוא לא יכול להוציא רישיון לנשק?      

פואד אחמד: אלה התנאים

פואד אחמד:  מזמינים אותך לראיון כשאתה רוצה להוציא רישיון לנשק ואתה חייב להכיר את השפה העברית

פואד אחמד:  אלה התנאים שקבועים לגבי הוצאת רישיון לנשק

איימן עודה: שני דברים: אחד,  מבחינתי, אני לא רוצה שיהיה כלי נשק אחד בידי אזרחים ערביים

איימן עודה:  אפס

איימן עודה:  אני רוצה אפס נשק

איימן עודה:  אבל אנחנו מדברים על העיקרון של השפה הערבית, והעיקרון הוא שהכול צריך להיות בשפה הערבית לצד השפה העברית, אפילו אם התנאי הוא לדעת עברית

איימן עודה:  הכול צריך להיות בשתי השפות

איימן עודה:  בלי קשר לכך שעמדתי הערכית היא שאזרחים לא צריכים לשאת נשק

פואד אחמד: אני באמת מקווה וממליץ לכול משרדי הממשלה שיהיה אחראי ומרכז כל נושא הנגשת השפה הערבית באתרים, בתקשורת, ברשויות החברתיות, ולא רק במשרד לביטחון פנים ומספר משרדי ממשלה נוספים

פואד אחמד:  צריך להיות בכול משרד ממשלתי מישהו מהחברה הערבית, שמבין את השפה הערבית, שיהיה אחראי על הנגשת המידע של המשרד בשפה הערבית

איימן עודה: תודה רבה לך, פואד

איימן עודה:  נביל ארמלי, מנכ"ל חברת גלוקל, שירותי תרגום ופתרונות תוכן

נביל ארמלי: בוקר טוב, תודה רבה על ההזמנה לדיון

נביל ארמלי:  אני מכיר רבים מהיושבים פה

נביל ארמלי:  אני מנכ"ל חברה שמספקת שירותי תרגום לגופים רבים, ביניהם גם הרבה גופי ממשל

נביל ארמלי:  אני עובד עם מערך הדיגיטל במשרד הפנים ובמשרד לביטחון פנים אז אני מכיר טוב את הקהל הזה מבפנים

נביל ארמלי:  אני חייב לציין שכול מה שקורה בשנים האחרונות קורה בצורה מאוד אינטנסיבית

נביל ארמלי:  יש השקעה מאוד רצינית בטכנולוגיות מאוד רציניות וגבוהות בהנגשת מידע בשפה הערבית, גם אם זה מצד גופי ממשל, גם אם זה מצד חברה אזרחית, שלוחצת כדי לשנות את המצב

נביל ארמלי:  עם זאת, הדרך עדיין מאוד-מאוד ארוכה

נביל ארמלי:      אני רוצה לציין שני דברים, אחד ברמת המיקרו ואחד ברמת המאקרו

נביל ארמלי:  ברמת המיקרו, הבעיה המרכזית של הנגשת התוכן בשפה הערבית זה הביזור, זה חוסר הסטנדרטיזציה

נביל ארמלי:  התחושה שלי היא שרוב הגופים ניגשים למהלך הזה ממקום של: אנחנו רוצים לעשות אבל אנחנו לא מסכימים על איך אנחנו רוצים לעשות

נביל ארמלי:  בעצם אין דיון על איך אנחנו עושים את זה בצורה הכי טובה והכי נכונה כדי לייצר את האימפקט המתבקש

נביל ארמלי:        שיטת העבודה שבה אנחנו בוחרים את הספק לפי המחיר הנמוך ביותר היא מאוד בעייתית

נביל ארמלי:  לפחות מהניסיון שלי זה כמעט הסטנדרט היציג ברוב המקרים

נביל ארמלי:  אנחנו כמשרד, כחברה שמספקת שירותים כאלה, נאלצים לעבוד בתנאים קצת בעייתיים

נביל ארמלי:  זה מפריע למהלך העבודה אבל זה משהו שאני שם על השולחן באופן כללי

נביל ארמלי:  התרגום זה מקצוע וזו גם אומנות ואיכות העבודה מאוד קריטית

נביל ארמלי:  להתייחס למוצר התרגום כמוצר שאתה מחפש את המחיר הכי זול בגינו זה טיפה בעייתי

נביל ארמלי:  אגב, גם בנקודה הזאת יש שיפור, יש תהליכים שמתחילים להשתנות במשרדים השונים, שמשנים את המצב, וגם שמים דגש על האיכות, אבל לדעתי זה לא מספיק

נביל ארמלי:      ברמת המאקרו – נקודה שמאוד חשובה – אני חושב שחשוב לנו להסתכל מסביב ולראות איך עושים את זה במקומות אחרים

נביל ארמלי:  אנחנו חיים בסביבה רב-לשונית, שבה, אגב, חוץ מעברית ומערבית יש עוד שפות, יש רוסית, יש אמהרית ויש אנגלית, שפות די בשימוש במדינה הזאת

נביל ארמלי:  אבל אנחנו בסביבה רב-לשונית ויודעים להסתכל איך  עושים את זה במקומות אחרים

נביל ארמלי:  אם אני אקח את המודל של קנדה, שם יש מינהלת מאוד מאוד גדולה שנקראת Translation Bureau, היא מרכזת את כל העבודה של ההנגשה הלשונית בכול המגזר הציבורי

נביל ארמלי:  לא רק למשרדי ממשלה, זה גם משרדים, גם רשויות וגם חברות ממשלתיות, וזה בעצם הופך את כל התהליך להרבה יותר מסודר והרבה יותר יסודי

נביל ארמלי:       כל מה שציינו החברים ברמת בעיה בטרמינולוגיה, בעיה של אחידות, בעיה של איכות – לפעמים אתה מוצא אתר שהוא בערבית ממש ממש טובה ואתר אחר בערבית ברמה של גוגל טרנסלייט

נביל ארמלי:  לדעתי, כל זה קורה כי אין לך גוף שמרכז את הכול ובונה את התבנית בצורה הכי נכונה והכי מדויקת

נביל ארמלי:  אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולהציע גם לחברי הכנסת וגם לבני החברה הערבית לעבוד ביחד כדי לגבש תפיסה שבונה מערך חדש בדומה למערך בקנדה או במדינות אחרות שהן רב-לשוניות שהופך את התרגום למשהו שהוא הרבה יותר מסודר

איימן עודה: נביל, תודה רבה לך

איימן עודה:  אמרת דברים כל כך חשובים ואסטרטגיים

איימן עודה:  אני רוצה להתקשר אליך כדי לנסות ביחד לבנות כיוון ולהציע אותו לוועדה ולכול גורם אפשרי

איימן עודה:  אני אהיה איתך בקשר

איימן עודה:       הנס שקור, יועץ ורפרנט הייטק וחדשנות, הוועד הארצי לראשי הרשויות המקומיות הערביות, תפדל

איימן עודה:  הבטחתי לך שאתקשר אליך וטרם התקשרתי, אנחנו עוד נדבר

איימן עודה:  בבקשה

הנס שקור: בסדר גמור

הנס שקור:  בוקר טוב לכולם, תודה על ההזדמנות

הנס שקור:  אני מצטרף לברכות לחבר הכנסת איימן על ראשות הוועדה

הנס שקור:  אני מתחבר למה שחברי נביל ארמלי ציין

הנס שקור:  שמתי לב בכול הדיון שעלה כאן שמדברים על כך שזה שלא רק תרגום אלא הנגשה וכותרת הוועדה היום היא הנגשת אתרי האינטרנט לחברה הערבית, ולא רק ברמת השפה, השפה היא חלק מרכזי, אומנם צריך להנגיש, לא מדובר בתרגום אלא בלוקליזציה, בהתאמה תרבותית וגם פונקציונלית, שתהיה טרמינולוגיה מקובלת, חלקכם התייחסתם לזה

הנס שקור:  אפרופו, איכות התרגום – זה לא רק שהתרגום יהיה תקני ולא גוגל טרנסלייט במקרה הזה, אלא שבסוף קהל היעד שאנחנו מדברים איתו יבין ויעשה שימוש

הנס שקור:       אבל אני רוצה לקחת את זה צעד אחד קדימה, כי הנגשה היא לא רק עניין של השפה, התאמתה לקהל היעד ולטרמינולוגיה המקובלת, אלא גם הסיפור של ממשקי המשתמש, המבנה של ממשקי המשתמש, חוויית המשתמש וגם השימושיות, מה שנקרא usability

הנס שקור:  דובר כאן על הטפסים

הנס שקור:  טפסים זה לא רק להנגיש אותם בערבית, זה לא רק עניין של שפה, צריך גם לערב כאן מישהו שמומחה לכלכלה התנהגותית, כי לפעמים שינוי קטן בטופס יכול להוביל לשימושיות גדולה יותר ורספונסיביות מצד קהל היעד וזה משהו שהוא מאוד חשוב

הנס שקור:  זה גם הנושא של הגעה לתודעה

הנס שקור:  הוזכר עניין של קמפיינים, הוזכר אולי בחלק מהמקרים סיפור השימוש במדיה חברתית, אבל גם שם צריך להשתמש בשפה ברורה, שקהל היעד יבין ולעודד אותו לעשות שימוש

הנס שקור:       זה גם נושא של תשתיות תקשורת בחברה הערבית, תקשורת אינטרנט גם קווית וגם סלולרית

הנס שקור:  דובר על השימוש במובייל

הנס שקור:  השימוש במובייל בחלק מהמקומות – האינטרנט, הסלולרי – לא נגיש כמו שצריך וגם זה עניין שצריך להתייחס אליו

הנס שקור:  לכן, נושא הנגשת אתרי האינטרנט הממשלתיים לחברה הערבית זה מכלול שלם, ואני מצטרף לקריאה שייקבעו מדדים וגם שאולי יוקמו איזה גוף או ועדה שילוו את העניינים האלה כל השנה ולאורך שנים, כדי שהכול יהיה מונגש כמו שצריך

הנס שקור:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה, דיברת קצר ולעניין

איימן עודה:  אני מקווה שניפגש בקרוב

איימן עודה:  חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, בבקשה

יאסר חוג'יראת: שלום לכולם, אני שמח להיות בישיבה הזאת ולדבר קצת על הנגשת האינטרנט והשירותים לחברה הערבית

יאסר חוג'יראת:  אפשר לחלק את זה לכמה רמות, אבל הרמה הראשונה, כמו שנאמר כאן, זה נושא תשתיות האינטרנט

יאסר חוג'יראת:  לצערנו, תשתיות האינטרנט ביישובים הערביים הן על הפנים

יאסר חוג'יראת:  אם נדבר על הצפון זה על הפנים, ואם נלך קצת יותר דרומה לנגב – כמעט ואין

יאסר חוג'יראת:  אני מדבר על זה גם מניסיון, כשרצינו לתת לאנשים שלנו מחשבים בשביל לעבוד מהבית דרך אינטרנט אלחוטי זה לא היה פשוט

יאסר חוג'יראת:  לכן, קודם כול, בשביל להנגיש את השימוש באתרי האינטרנט צריך גם לדאוג לתשתיות

יאסר חוג'יראת:  בלי תשתית, כמה שאנחנו עושים, כמה שמנגישים וכמה שהתוכן טוב ולא טוב, אנשים לא יגיעו לזה

יאסר חוג'יראת:  זה גם ברמת תשתית האינטרנט וגם ברמת המובייל

יאסר חוג'יראת:  זה דבר אחד שצריך לקחת בחשבון

יאסר חוג'יראת:       דבר שני הוא לגבי התוכן

יאסר חוג'יראת:  לגבי התוכן – לדבר על תרגום זה לא נכון, כי בסך הכול אם אתה מתרגם מילולית זה לא מובן

יאסר חוג'יראת:  לפעמים גם לי, כשמתרגמים לי דברים מילולית, אני לא מבין

יאסר חוג'יראת:  לכן צריך לדבר על תוכן וצריך מישהו שיכתוב תוכן

יאסר חוג'יראת:  צריך כותב תוכן שיידע לכתוב ולשמור את רוח המידע והתוכן בעברית, מומחה תוכן שיודע לכתוב ולשמור על אותו נוסח

יאסר חוג'יראת:      לגבי הפער, זה מוזר שכמעט 67% מהצעירים הערביים חלשים בעברית

יאסר חוג'יראת:  בגלל זה הם גם כמעט לא משתמשים בעברית אלא משתמשים בערבית

יאסר חוג'יראת:  ושוב אני אומר, התוכן בערבית לפעמים צריך להיות מותאם

יאסר חוג'יראת:  אני חושב שכול נושא ההנגשה צריך גם להתחיל מהרשויות המקומיות

יאסר חוג'יראת:  כשעבדתי לפני עשר שנים בתור ראש מועצה, לחלק גדול מהרשויות המקומיות לא היה אתר אינטרנט וחייבו אותן להקים שתהיה נגישות למידע לאזרח, לתושב הפשוט כשהוא רוצה לשלם, אפילו תשלומי ארנונה למשל

יאסר חוג'יראת:  אם תלכו ליישובים ערביים תראו שהם ניגשים לקופה בשביל לשלם

יאסר חוג'יראת:  כשהייתי ראש מועצה הקמנו אתר אינטרנט והייתה אפשרות לשלם דרך האתר, אך אם נלך לבדוק כמה אנשים משלמים דרך האתר – מספר כמעט אפסי

יאסר חוג'יראת:       לגבי כל הנושא של "כל זכות", בזמנו עבדתי איתם והנגשנו את כל המידע הממשלתי דרך אתר "כל זכות"

יאסר חוג'יראת:  זאת אומרת, צריכה להיות גם מוכנות מהרשויות, זו גם אחריות של הרשויות, וגם אחריות של המדינה

יאסר חוג'יראת:  שוב אני אומר, צריך להנגיש בצורה שהיא תתאים, האתרים צריכים להיות יותר פשוטים

יאסר חוג'יראת:  אם אני רוצה להיכנס לאתר ממשלתי, לפעמים אני גם מסתבך, גם אנשים עם דוקטורט ואנשים שמבינים בזה

יאסר חוג'יראת:  גם בניית האתרים צריכה להיות מותאמת תרבותית, שיהיה קל להיכנס ולא מסובך

יאסר חוג'יראת:  צריך דוקטורט בשביל להיכנס לפעמים לאתר

יאסר חוג'יראת:  תודה

איימן עודה: תודה רבה, אבו מחמוד ד"ר יאסר חוג'יראת

אלי גולדשמידט: רק נקודה אחת כי אולי לא כתבתי את זה בצורה ברורה

אלי גולדשמידט:  67% מהמשיבים שיש להם קושי

אלי גולדשמידט:  זה לא של-67% מהמשיבים הערביים יש קושי, אלא בקרב אלה שיש להם קושי 67% מעדיפים לבוא למפגש פנים אל פנים כדי לא להצטרך להתמודד עם הקושי הזה באינטרנט, כי יש להם קושי לקבל את השירות בערבית

עידן רינג: יש לך נתון מהו האחוז מהאוכלוסייה שיש לו את הקושי הזה? אתה יודע להגיד מסקר למ"ס?      

אלי גולדשמידט: שוב, זה הנתונים של הלמ"ס, זה לא הנתונים שלי, וכתוב פה רק נתונים מספריים

אלי גולדשמידט:  מסתמא, זה כולל גם אוכלוסיות אחרות ולא רק דוברי ערבית

איימן עודה: כמה? זה חשוב לנו

אלי גולדשמידט: 385,000 אנשים שמעדיפים לנהל את הקשר עם משרדי הממשלה פנים אל פנים בגלל קושי שפתי

איימן עודה: לרוב זה לא מעמד ביניים אלא עניים, אלה האנשים שזקוקים הכי הרבה, ואנשים מבוגרים, נכון?      

אלי גולדשמידט: זו הנחה סבירה

איימן עודה: אוקיי

איימן עודה:  יונתן פז, בבקשה

יונתן פז: שלום, יונתן פז, מנהל אגף לפיתוח חברתי-כלכלי ברשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית

יונתן פז:  אנחנו יושבים במשרד לשוויון חברתי

יונתן פז:  ראשית, כמו שהוזכר פה לראשונה בהחלטה 550 נכלל פרק דיגיטל

יונתן פז:  מטרת הפרק הזה בהחלטה היא צמצום פערים דיגיטליים והנגשת שירותים ממשלתיים

יונתן פז:  יש לו שני מהלכים משמעותיים: הראשון הוזכר פה וזה נושא קידום אוריינות דיגיטלית

יונתן פז:  הנושא של "מיזם 100", שהוזכר גם על ידי חבר הכנסת חוג'יראת, בכול מה שקשור לפעולה של הרשויות המקומיות, הוא קול קורא, שהיה אחד המוצלחים, ב-2022, במובן הזה ש-68 רשויות ערביות הגישו ותוקצבו מתוך 73 שזכאיות

יונתן פז:  במובן הזה יהיו תקציבים משמעותיים ופעולה משמעותית בתחום האוריינות שמקדם מערך הדיגיטל, וזו פעולה חשובה בצד של המשתמשים

יונתן פז:      בצד של מעקב אחרי תוכנית העבודה, חשוב לציין שאנחנו כרשות מנהלים ועדה מתמדת שעוקבת אחרי כלל הפעולות בהחלטה ובתוכה גם עבודה משותפת עם מערך הדיגיטל

יונתן פז:  הוועדה התכנסה במקרה בשבוע שעבר, דנו בתוכנית העבודה

יונתן פז:  המערך מקדם זאת

יונתן פז:  חשוב להגיד שיש יעד חשוב בהחלטה והוא הנגשת 50% מהתוכן והשירותים של כלל המשרדים עד 2026

יונתן פז:  כמו שציין יוגב, אני חושב שהמערך נערך לזה באינטנסיביות ובמהלך שנת 23' צפויה להיות התקדמות משמעותית במהלך הזה

יונתן פז:  אנחנו גם אומרים מפה שאנחנו פתוחים לשיתופי פעולה עם כל משרדי הממשלה שרוצים לקדם מהלך ייעודי, או עם ארגוני חברה אזרחית שמעוניינים להנגיש את השירותים שלהם – היינו בקשר על הנושא הזה, עידן – ואנחנו פה לקדם את הסעיף הזה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת ואליד אל הואשלה על בואו והשתתפותו

איימן עודה:  אהלן וסהלן, בבקשה

איימן עודה:   משרד הבריאות, בבקשה

אלנה שרביט: שלום, נעים מאוד, אלנה שרביט, ראש צוות אתרי אינטרנט ותוכן

אלנה שרביט:  איתי נמצא עורך תוכן בערבית, איימן איברהים

אלנה שרביט:  אני מאוד התחברתי למה שחברתי ביאן ציינה

אלנה שרביט:  אנחנו במשרד הבריאות די עשינו את אותם שלבים

אלנה שרביט:  יש לנו שלושה עורכי שפות  in houseשעובדים איתנו כבר עשר שנים לפחות, אחד מהם זה איימן, בערבית, יש לנו גם רוסית ואנגלית

אלנה שרביט:  אנחנו משתדלים לתרגם כמה שניתן את כל התכנים

אלנה שרביט:  האתרים שלנו הם ברובם אתרי שפות מראות, כל התכנים שרלוונטיים לקהל הרחב

אלנה שרביט:       נציין גם שבקורונה עשינו תרגום מלא של כל המוצרים: גם האפליקציות, גם הטפסים, תו ירוק, כל האתרים, הכול היה כמה שיותר מהר צמוד לפרסום בעברית, ממש עניין של מס' שעות

אלנה שרביט:  ב-22' עשינו מעבר ל-gov

אלנה שרביט: il ואנחנו מתקדמים בקצב מאוד אינטנסיבי

אלנה שרביט:  רוב השירותים שעוברים בעברית, בפער של זמן מסוים אנחנו מעבירים אותם גם בערבית

אלנה שרביט:  אם אתם רוצים לשאול משהו, בבקשה

איימן עודה: אני מברך את זה שיש גם את איימן

איימן עודה:  חוץ מאיימן כמה ערבים עובדים אצלכם במשרד? כמה עובדים בהנגשת השפה הערבית?      

אלנה שרביט: תראה, קטונתי לגבי כל שאר המשרד

אלנה שרביט:  בצוות אינטרנט אנחנו לא כל כך הרבה אנשים, אבל איימן הוא ראש הדסק בערבית ויש לנו ספקים

וליד אל-הואשלה: אולי איימן יכול לענות על השאלה של היושב-ראש איימן עודה

וליד אל-הואשלה:  איימן, כמה עובדים יש?      

איימן איברהים: שלום, איימן איברהים, עורך תוכן בשפה הערבית

איימן איברהים:  לגבי האתר שלנו, אני האחראי על האתר בשפה הערבית in house

איימן איברהים:  יש לנו גם שני עובדים שהם outsourcing

איימן איברהים:  שהם גם עורכים בשפה הערבית

איימן איברהים:  אני רוצה גם להזכיר שבתקופת הקורונה היו לנו הרבה מתנדבים, גם מהאוכלוסייה הערבית, שתרמו מעצמם בשביל להנגיש את תחום הבריאות לכול הציבור

איימן עודה: כמה דפים תורגמו?     

איימן איברהים: מדובר בהרבה דפים

איימן עודה: מה האחוז? חשוב לנו לדעת, איימן, כי מדובר בבריאות

איימן עודה:  זה כל כך חשוב ויש אינטרס מאוד ישיר לאנשים

אלנה שרביט: קודם כול, התייחסנו לדוח שקיבלנו מאיגוד האינטרנט, ושם, כמו שצוין, הם הסתכלו על דפים שנמצאים ב-gov

אלנה שרביט: il ובאתר משרד הבריאות

אלנה שרביט:  יש לנו גם אתר ישן שעדיין חלק מהתכנים נמצאים בו, ויש גם אתרים ייעודיים כמו אתר קורונה, רמזור קורונה

אלנה שרביט:  אם אתם רוצים לדעת לגבי gov

אלנה שרביט: il: מבחינת דפי שירות לאזרח: תרגום מלא – 94 עמודים ו-42 עכשיו בעשייה; חדשות, הודעות דובר משנת 2018 – 2,300 הודעות וריקולים; דפי תוכן –ב-gov

אלנה שרביט: il 283 דפים ו-168 בעשייה

אלנה שרביט:  זאת אומרת, בגלל ההסבה יש כל כך הרבה דפים ב-  previewשאנחנו עכשיו מטייבים אותם והם לקראת פרסום

אלנה שרביט:  מה שאני אומרת לגבי ההסבה, אם זה עוד לא ב-gov

אלנה שרביט: il זה עדיין באתר הישן, זאת אומרת שהתוכן כן קיים; דפי יחידות –130 יחידות ו-80 מהם כבר ב-gov

אלנה שרביט: il ברמת פרטי תקשורת לאותה יחידה

איימן איברהים: יש לנו גם את הminisites-, שזה קורונה, שהוא מראה גם בשפה הערבית

איימן איברהים:  יש לנו גם, לראשונה בעולם הערבי, אתר ראשון שמדבר על אובדנות

איימן איברהים:  יש לנו גם את האתר של "אפשרי בריא" שהוא גם אתר מראה בשפה הערבית

איימן איברהים:  אלה minisites, למשל דברים שאיגוד האינטרנט לא בדק כי זה לא נמצא ב-gov

איימן איברהים: il, אבל אלה דברים שנמצאים במקום ראשון בחיפוש בגוגל

איימן איברהים:  כמובן שאנחנו היינו הראשונים בעולם הערבי בתחילת הקורונה לספק את המידע על הווירוס ועל הקורונה עצמה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  בבקשה, חבר הכנסת ואליד אלהואשלה

וליד אל-הואשלה: השאלה שלי היא האם יש סנכרון בין המשרדים הממשלתיים בנושא הנגשת השירותים לאזרחים בכלל, ומה אחוז האזרחים הערביים שיש להם את האפשרות ושמשתמשים בשירותים האלה?    

אלנה שרביט: מבחינת סנכרון אני חושבת שזה יותר שאלה לממשל זמין

וליד אל-הואשלה: אני אקל עם השאלה שלי: אם יש סנכרון בין משרד הבריאות למשרד התחבורה למשל, אתם מקבלים את כל הנתונים האלה? ומה אחוז החברה הערבית שכן משתמשת בשירותים האלה?       

יוגב שמני: לא בטוח שהבנתי את השאלה של הסנכרון בין המשרדים, נשמח להבהרה

וליד אל-הואשלה: יש אתר ממשלתי ממשל זמין, נכון?      

יוגב שמני: אתר gov

יוגב שמני: il, כן

וליד אל-הואשלה: מה אחוז האזרחים הערביים שכן משתמשים בשירות הזה?      

יוגב שמני: ציינו את זה קודם

יוגב שמני:  אין לנו נתונים שהם פרסונליים

יוגב שמני:  בסוף אנחנו יודעים להגיד מתוך כלי ניתור אפליקטיבי, שזה מידע סטטיסטי, מאיזה מכשירים ומאיזה מערכות הפעלה גולשים ומגיעים לאתרי הממשלה באופן כללי

יוגב שמני:  אפשר לפלח את זה לפי אתר של משרד, ואני בטוח שנמצא פה איזושהי שונות כי לא כל המשרדים זהים

יוגב שמני:  אין לי את הנתון הזה כרגע אבל - - -       

וליד אל-הואשלה: אני, כחבר כנסת, נרשמתי לאתר הזה לפני שנתיים-שלוש, הרישום מאוד קשה

יוגב שמני: ההזדהות אתה מתכוון?     

וליד אל-הואשלה: כן, ההזדהות מאוד קשה

וליד אל-הואשלה:  למה אני שאלתי את השאלה הזאת? אני כמעט בטוח שרוב האזרחים לא יכולים להגיע לאתר הזה או לא יכולים להירשם, כי הוא מבקש המון פרטים על מנת להזדהות

יוגב שמני: שנייה לפני שאני מסביר את זה, עוד נתון שפשוט עלה ובעיני הוא מאוד מאוד חשוב הוא נושא תשתיות האינטרנט שהוזכר פה קודם

יוגב שמני:  אחד הדברים שאנחנו עושים – אנחנו מדברים בסוף בשירותים דיגיטליים על ערוצי שירות, שכול אזרח יבחר את הדרך הנוחה מבחינתו לצרוך את השירות הדיגיטלי

יוגב שמני:  יש גם עמדות שירות שפרוסות ברחבי הארץ, גם בהרבה מאוד רשויות ערביות, כי אנחנו מבינים שיש מקומות שבהם יותר קשה מאיזושהי סיבה, כמו סוגיית התשתיות וכדו', לצרוך את השירותים

יוגב שמני:  כמובן, כשמדברים על עמדות שירות זה אומר שהשירותים נמצאים גם בשפה הערבית בעמדות שירות עצמי

יוגב שמני:  זו רק הבהרה לגבי מה שאמרנו קודם

יוגב שמני:  גם סיפור התשתית של ה-minisite, בסוף זו איזושהי פלטפורמה שאנחנו מפתחים עבור המשרדים שמאפשרת למשרד להנגיש בקלות גם בשפה הערבית

יוגב שמני:      לגבי מערכת ההזדהות – מערכת ההזדהות בסוף באה לזהות כל אזרח, תושב, עסק וכו' שרוצה לצרוך שירות דיגיטלי מרחוק בלי להגיע ללשכת השירות של הממשלה

יוגב שמני:  יש כבר מעל שלושה מיליון נרשמים למערכת ההזדהות – רק להבין את המספרים

יוגב שמני:  הסיבה שהתהליך אולי קצת קשה היא כי מצד אחד אנחנו רוצים שהתהליך יהיה הכי פשוט והכי נוח לכולם, מצד שני זה צריך להיות מאובטח כי אנחנו הרי לא רוצים להגיע למצב שחלילה מישהו גונב את הזהות שלך

יוגב שמני:       אם אני אשווה את זה רגע למגזר פיננסי, ביטוחים וכדו', בהרבה מאוד מקומות צריך להגיע פיזית כדי לבצע את תהליך הרישום, ואנחנו מאפשרים לכול אזרח לעשות את זה מהבית, מהכורסה בבית, להירשם למערכת ההזדהות

יוגב שמני:  אז אולי פעם אחת תהליך הרישום לוקח שלוש דקות, במקרה הגרוע, אבל פעם אחת יצרתי לעצמי חשבון מול הממשלה, כל שירות דיגיטלי – ויש היום מעל 300 שירותים שמשתמשים במערכת ההזדהות הלאומית - - -      

וליד אל-הואשלה: איך אנחנו יכולים לקבל מידע על כמות האזרחים הערביים שכן נרשמו לממשל זמין?      

יוגב שמני: כחלק מתפיסת שמירה על פרטיות אנחנו לא נכנסים למקומות האלו

יוגב שמני:  חלק מפיתוח האתרים האלו זה privacy by design, אנחנו לא רוצים להיכנס למידע האישי של האזרח

וליד אל-הואשלה: אבל איך אנחנו כן נפתור בעיות? איך אנחנו כן יכולים לדעת מה אחוז המשתמשים בנצרת למשל, גם על מנת להקל על האזרחים שלנו?      

יוגב שמני: אנחנו נחשוב איך לעשות את העבודה הזאת

יוגב שמני:  אני צריך פה מידע כמובן מגופים אחרים, אולי מרשות האוכלוסין, לפי כתובות, אפשר לחשוב על איזשהו פילוח

יוגב שמני:  אבל אנחנו לא משתמשים רק במידע שקיים, אנחנו כן עושים מחקרים להבין איך זה נראה מנקודת המבט של הגולש, לא משנה עכשיו באיזו שפה

יוגב שמני:  בסוף חשוב לנו שכשאזרח נכנס לשירות ממשלתי תהיה לו חוויית שירות דיגיטלית אמיתית ובאמת לא משנה השפה

איימן עודה: תודה רבה לשניכם

איימן עודה:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת יוסף עטאונה על השתתפותו

איימן עודה:  ביאן, בבקשה

גאלב מג'אדלה: ממחקר – לדעתי לפני שנה – של בזק, שהוא גם מאוד דומה למחקרים של ד"ר אסמאא גנאים של איגוד האינטרנט, השימוש של האזרחים הערביים בטפסים ובכול מה שקשור למידע הממשלתי וכו' הוא בערך 40%

איימן עודה: חברים, ממה שמתנהל פה כולם מבינים שצריך מעקב צמוד, צריך לקיים ישיבות, לא פעם בשנה אלא פעם במספר חודשים בודדים, אולי כל שלושה חודשים, מעקב צמוד בשביל שכול ההחלטות ימומשו בפועל

איימן עודה:  מכול מה שקורה פה אני מבין שאין מעקב צמוד וזה מה שצריך להיות בשביל להגיע ממש לרמה שוויונית שכולנו רוצים

איימן עודה:       חנה חורי, מעצבת גרפית ועורכת תוכן, משרד התקשורת, בבקשה

חנה חורי: סוגיה שלא שמעתי שהתייחסו אליה ואולי חברים פה יכולים לעזור – אנחנו מדברים על הנגשה של כל התהליך כולו, אז גם אם אנחנו מנגישים את דף ההסבר ואת הטופס, זה אומר שבסוף התושב ממלא את זה בערבית, ואז מה שקורה זה שיש בעצם צוות שמקבל את הפנייה בצד השני ולו, הרבה פעמים, אין גישה לשפה הערבית, אז השאלה היא מה עושים במקרה הזה

חנה חורי:  זה משהו שנתקלנו בו

גאלב מג'אדלה: אז הוא ישים כוח אדם ערבי

חנה חורי: כן, אבל זה לא מציאותי שבכול אגף שיהיה בו איזשהו טופס בודד יהיה איש צוות

גאלב מג'אדלה: זה כן, זה בן אדם שיכול לקרוא ולהבין את שתי השפות

גאלב מג'אדלה:  זה הפתרון

חנה חורי: אוקיי, לזה גם צריך תקציבים די רציניים

איימן עודה: בסדר גמור

איימן עודה:  עומרי ברנפלד, מנהל דיגיטל ויישומי מטה, אגף בכיר טכנולוגיות דיגיטליות, משרד הרווחה והביטחון החברתי, בבקשה

עומרי ברנפלד: שלום לכולם

עומרי ברנפלד:  התייחסות משרד הרווחה היא שבשנה האחרונה המשרד התחיל תהליך תרגום של כל התוכן שיושב ב- gov

עומרי ברנפלד: ilלשפה הערבית

עומרי ברנפלד:  אנחנו די דומים לתיאור של משרד הבריאות, רק שאנחנו כבר נמצאים בסוף התהליך

עומרי ברנפלד:  בעצם כל התוכן שלנו עבר ל- gov

עומרי ברנפלד: ilובמקביל גם תרגמנו אותו לערבית

עומרי ברנפלד:  אני יכול להגיד שאחוז מאוד גדול מהתוכן שלנו כבר תורגם

איימן עודה: מה האחוז?      

עומרי ברנפלד: אני לא יודע במדויק אבל סביב 80%-85%

איימן עודה: מה הבעיה שלי בישיבה הזו? שאין מידע מדויק אצל כולם – לא מספר הערבים, לא מספר האנשים שעובדים ממש בתחום, לא מספר הדפים בדיוק ולא האחוז שלהם בדיוק

איימן עודה:  אני מאמין שיש כוונות טובות, מה שצריך זה מעקב צמוד עד שנגיע למקום השוויוני שכולנו רוצים

עומרי ברנפלד: קודם כול, אני מסכים איתך

עומרי ברנפלד:  נכון, מעקב צמוד ויעדים מאוד ברורים יעזרו, אבל חשוב להדגיש שאנחנו במשרד הרווחה לקחנו את זה כאיזשהו סוג של פרויקט מקצה לקצה

עומרי ברנפלד:  כלומר, במקביל להרבה מאוד תוכן שנכתב בשפה העברית תרגמנו אותו עם חברה חיצונית, ולכן את האחוז המדויק קשה לי להגיד כי הוא פשוט צמוד לתוכן בעברית

עומרי ברנפלד:  נכון שיש איזשהו פער שאנחנו מנסים תמיד לצמצם אבל היעד הוא שכול התוכן בעצם יתורגם לערבית ואנחנו פועלים בהקשר הזה

עומרי ברנפלד:       דבר נוסף שצריך להגיד זה שסיימנו לא מזמן מכרז ואנחנו צפויים לגייס כבר בימים הקרובים עורך תוכן בערבית שיישב אצלנו, גם יעזור בתרגום וגם יעזור בבדיקת התוכן שאנחנו מקבלים מהחברה החיצונית

עומרי ברנפלד:  זה די מתקשר לדברים שנאמרו במהלך הוועדה בהקשר האיכות, שגם בזה אנחנו רוצים לטפל

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  רן מלמד, בבקשה

רן מלמד: שלום לכולם, שמי רן מלמד, אני מנהל היום ארגון שנקרא נקודת מפנה

רן מלמד:  עד לפני שנתיים ניהלתי במשך 25 שנה את עמותת ידיד

רן מלמד:  אני אתחיל ואגיד שהשקר הראשון, או הבדיקה הראשונה שעשיתי בנושא הנגשת אתרי אינטרנט, הייתה בשנת 2010 לגבי אינטרנט ממשלתיים, אחת התשובות שראיתי במשרד הרווחה היא שלא הייתה להם שפה ערבית ושאלתי מדוע

רן מלמד:  שאלה בכתב, רשמית

רן מלמד:  התשובה שקיבלתי הייתה: כי ערבית זאת לא שפה רשמית במדינת ישראל אז אנחנו לא חייבים

רן מלמד:  זה היה ב-2010 ואני שמח שהדברים משתנים והולכים

איימן עודה: אז זו נבואה שהגשימה את עצמה אחר כך

רן מלמד: יפה

רן מלמד:  אבל, אדוני, אני חושב שיש לנו פה איזשהו נושא שאנחנו מפספסים וצריך גם לשים אליו לב

רן מלמד:  ממשלת ישראל מפעילה הרבה מאוד מהשירותים שלה עם גופים חיצוניים, גופים שמקבלים ממנה הרבה מאוד כסף, בין אם בסבסוד ובין אם בדברים אחרים, ולא ייתכן שאותם גופים יפעילו אתרים שאין בהם הנגשה, לא שפתית, לא לאנשים עם מוגבלויות ולא לדברים אחרים

רן מלמד:       אני אתן שלוש דוגמאות: חברת אגד – אם תנסו למצוא באתר של חברת אגד את השפה הערבית, לא תמצאו

רן מלמד:  רכבת ישראל, אגב, מאוד יפה, כן, אגד, לא; אם תלכו לחברת עמידר או עמיגור – שמעבר לזה שהם נותנים דיור ציבורי, ולא נדבר עכשיו על למה אין דיור ציבורי בחברה הערבית, אבל הם נותנים גם שירותים נוספים, כולל אפשרות לרכוש דירות של רשות הפיתוח ודברים אחרים, אין את השפה הערבית, היא לא קיימת

רן מלמד:  כנ"ל באתרים אחרים; אם ניקח את משרד הבריאות – מי שייכנס היום לאתר של בית חולים הדסה, בית חולים שמקבל הרבה מאוד כסף ממשרד הבריאות ומהממשלה, וייכנס לדף שכתוב עליו AR – כי זה ערבית, כי לא כותבים את האותיות בערבית – יראה שהדף נשאר בעברית, אין ערבית בהדסה; אם ניקח את האתר של קופת חולים מאוחדת ונחפש שם את הערבית – היא קיימת, רק צריך להגיע דרך שלוש לחיצות מיוחדות בשביל לדעת איפה זה נמצא

רן מלמד:       מה שאני מנסה להגיד, אדוני, זה שאתה צודק לגמרי שאין מעקב ואין ביקורת, אני רק חושב שאתה צריך לבקש להרחיב אותה גם לכול גוף וכל חברה שנותנת שירותים מצד המדינה

רן מלמד:  עשינו סקר מאוד מקיף בנושא הזה והעברנו את זה

איימן עודה: קיבלתי, זה יהיה חלק מהמסקנות וחלק מהמעקב שלנו

איימן עודה:  משה אופנהיים, עורך תוכן אתר המשרד, משרד הבינוי והשיכון, בבקשה

איימן עודה:  אחריו משרד החינוך, שצריך להיות פה, זה משרד כל כך חשוב לגבי כל מה שאנחנו אומרים, הוא חשוב לי במיוחד

משה אופנהיים: שלום רב, אנחנו כרגע נמצאים במצב של 35% בערך ביחס בין עברית לערבית

איימן עודה: אתה היחיד שנתן לי אחוז מדויק

משה אופנהיים: יש לנו מתרגם שאנחנו מעבירים אליו באופן שוטף את הדפים שאנחנו עובדים עליהם

משה אופנהיים:  אני מאוד מקווה שבתקופה הקרובה נוכל להגדיל את כמות הדפים המתורגמים, זה בחשיבה אצלנו

איימן עודה: איך אתם מתרגמים מבחינת רוח הדברים? יש ערבים? ביחס לתרבות הערבית, איך אתם מתרגמים? עם חברה חיצונית? איך אתם עושים את זה?      

משה אופנהיים: לנו יש מתרגם שעובד איתנו כבר במשך שנים, הוא עושה את ההתאמה התרבותית שרלוונטית לעניין הזה

איימן עודה: הוא עובד אצלכם במשרד? עובד מדינה?      

משה אופנהיים: לא, הוא לא יושב אצלנו במשרד, אנחנו שולחים לו את המידע

איימן עודה: מאיפה הוא?      

משה אופנהיים: כבר עברו על התרגומים שלו במשך השנים האחרונות וראינו שהתרגומים מוצלחים

משה אופנהיים:  כך זה עובד

איימן עודה: חשוב לי לשאול: בין המחויבות של המדינה לבין ההפרטה, אני חושב שזה נושא שצריך להיות בלב ליבה של המדינה, זה צריך להיות חלק אינטגרלי מהמשרדים הממשלתיים, בעיקר כתפיסה

איימן עודה:  זה צריך להיות חלק מעובדי המדינה ולא הפרטה לחברה חיצונית כתפיסה שערבית היא build in, היא חלק אינטגרלי

איימן עודה:  זה חשוב לנו ואנחנו מפנימים זאת

איימן עודה:  אתה מסכים שזה צריך להיות עובד מדינה בתוך המשרד עצמו?      

משה אופנהיים: אני מסכים

משה אופנהיים:  אני רוצה להגיד רק שצוותי התוכן בדרך כלל במשרדי הממשלה הם לא עובדי מדינה, רק לידיעה

איימן עודה: אוקיי, תודה רבה, קיבלתי ממך תשובות חשובות ואני מעריך את זה מאוד

איימן עודה:  גילה כרמל, מנהלת מינהל טכנולוגיות דיגיטליות ומידע, משרד החינוך, בבקשה

גילה כרמל: בוקר טוב

גילה כרמל:  אספר קודם כול על נושא חיבור בתי הספר לרשות האינטרנט לסיבים האופטיים

גילה כרמל:  חיברנו כבר 838 בתי ספר מתוך 1,073 בתי ספר, כולל המגזר הערבי, הדרוזי והבדואי

גילה כרמל:  אנחנו מתכוונים לסיים את כל החיבור של כולם עד סוף מרס

איימן עודה: סליחה, אני מציע לך להגיד ערבים, לא ערבים, דרוזים ובדואים, כי הדרוזים והבדואים הם חלק מהערבים

גילה כרמל: נכון, בטח

איימן עודה:  ואנחנו, הערבים, מאוד רגישים מלהיקרא כקבוצות

איימן עודה:  מאוד חשוב לנו שיקראו לנו בשם שלנו – אנחנו ערבים

איימן עודה:  בבקשה

גילה כרמל: מצוין, תודה, אני מקבלת את ההערה

גילה כרמל:  אנחנו פיתחנו ותרגמנו גם נושא של הערכת אתרים אקדמיים מחו"ל והרבה נושאים גדולים – כל שאלוני בחינות הבגרות – מתורגמים גם לערבית, נושא השיעורים הפרטיים ושיעורים קבוצתיים גם ניתנים בערבית, כל נושא החינוך התעבורתי, כל שאלות התיאוריה וסימולטורים למבחנים גם מונגשים בערבית

גילה כרמל:       בנוסף, הרבה מאוד קורסים, חומרי הוראה וחומרי לימוד, גם בקמפוס IL וגם בערוצים אחרים שלנו בנושאים של מדע וטכנולוגיה ובנושאים אחרים, גם מונגשים בערבית

גילה כרמל:  האגרות שלנו והמכתבים לצוותי החינוך תמיד יוצאים גם מתורגמים לערבית

גילה כרמל:  בתוך מוקדי השירות יש לנו למעלה מ-20 מוקדנים דוברי ערבית, גם עבור צוותי החינוך וגם עבור יתר הפונים, הורים ותלמידים

גילה כרמל:       גם נושא הצהרת הבריאות ועוד פעולות

גילה כרמל:  אנחנו גם פועלים להנגיש את המידע שלנו ל-gov

גילה כרמל: il, מה שלא קיים היום לא בשפה העברית ולא בשפה הערבית

גילה כרמל:  אז אנחנו ביחד עם מערך הדיגיטל עכשיו ביתר שאת להנגשת כל השירותים לאתר gov

גילה כרמל: il

גילה כרמל:  כמובן שאני למדה הרבה מהדיון הזה ואני מבטיחה לקדם אותו בתוך משרד החינוך, כדי לתת מענים טובים יותר לחברה הערבית במגוון נושאים רחב יותר

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  אני רוצה לשאול אותך שאלה שלדעתי כל כך חשובה בהקשר של תרגום לשפה הערבית או כתיבה בשפה הערבית

איימן עודה:  יש מילים בשפה הערבית שהיו לפני שנת 48', יש מילים שהן חדשות והערבים לא נחשפו אליהן בשפה שלהן

איימן עודה:  כשערבי משתמש בהן נראה כאילו הוא מתפלסף, כאילו הוא אינטלקטואל כזה, כאילו הוא מביא מילה זרה בשביל להוכיח שהוא יודע

איימן עודה:  לכן המילים נהפכות לזרות עבור חלק מהאוכלוסייה הערבית

איימן עודה:  אני חושב שהדרך להנגיש את המילים בערבית לערבים צריכה להיות דרך מערכת החינוך

איימן עודה:  אתם חושבים על הדבר הזה?      

גילה כרמל: אני עכשיו רק שומעת את זה ממך בפעם הראשונה כי הזכרת את זה בתחילת הדיון

איימן עודה: למשל המילה דיגיטציה

איימן עודה:  אני חושב שכול העולם סובל מהדבר הזה, גם בשפה העברית

איימן עודה:  למשל, אין את המילה פוליטיקה בשפה העברית, או שלא משתמשים בה

איימן עודה:  לא משתמשים במילה אופוזיציה בשפה העברית ולא במילה קואליציה

איימן עודה:  אני מבין את זה גם ביחס ליהודים, אבל ביחס לערבים זה על אחת כמה וכמה

איימן עודה:  לכן אני חושב שמי שיכול להנגיש גם את שפת האם המחודשת לערבים עצמם זאת מערכת החינוך

איימן עודה:  אתם חושבים על זה?      

גילה כרמל: אני אעביר את המסרים האלה לאנשי המזכירות הפדגוגית וכמובן גם למינהל הפדגוגי אצלנו ונבחן איך אפשר לקדם את זה

גילה כרמל:  אני גם אשמע מה הם עושים

גילה כרמל:  אני לא מכירה את הנושא ולצערי אני לא יכולה להשיב על זה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  איריס אליאסיאן, מנהלת חטיבת אינטרנט, המוסד לביטוח לאומי

איריס אליאסיאן: בוקר טוב,  שמעתי פה את הדיון החשוב

איריס אליאסיאן:  למרות שביטוח לאומי אומנם כנראה לא נבדק בבדיקה האחרונה – אנחנו לא יושבים פיזית תחת gov

איריס אליאסיאן: il – אני רוצה לספר על התהליך שעברנו

איריס אליאסיאן:  כבר בשנת 2005 היינו הראשונים שהקמנו אתר אינטרנט בערבית

איריס אליאסיאן:  האתר שלנו היום מכיל בין 90% ל-95% אתר ראי בהשוואה לאתר שלנו בעברית

איריס אליאסיאן:  יש לנו גם אתרים ברוסית, בצרפתית ובאנגלית

איריס אליאסיאן:  יש לנו מערך של מתרגמים, הם עובדים של חברות חיצוניות אבל הם יושבים אצלנו בבית, ובערבית, בשונה משפות אחרות, יש לנו גם בקרה על ידי עובד הביטוח הלאומי, עובד אגף הדוברות, שהוא ערבי ועובר על התכנים שמתורגמים, מתקן, מאשר ומעביר לפרסום באתר

איימן עודה: איריס, שאלה לגבי השפה והתרגום ביחס לשם של הביטוח הלאומי – לא יותר נכון מבחינה עובדתית לקרוא לו הביטוח החברתי למשל? מבחינה עובדתית

איריס אליאסיאן: תראה, כשהביטוח הלאומי הוקם זה היה מוסד לביטחון סוציאלי, זה שם שהוטמע כבר לפני המון שנים

איריס אליאסיאן:  בשנים האחרונות המילה "מוסד" ירדה מהשם והפכנו להיות הביטוח הלאומי

איריס אליאסיאן:  אם השר החדש יחליט שצריך לשנות אז אני מניחה שיעשו את הפעולות האלה

איימן עודה: כי הכול לאומי במדינת ישראל, חברתי זה טוב

איריס אליאסיאן: זה ביטחון סוציאלי

איימן עודה: יש לנו ביטחון לאומי עכשיו

איימן עודה:  טוב, בבקשה, תמשיכי

איריס אליאסיאן: כמו שאמרתי, ב-2005 הקמנו אתר בערבית שזהה לאתר בעברית

איריס אליאסיאן:  95% תכנים שקיימים בעברית קיימים בערבית

איריס אליאסיאן:  השקנו לפני שבוע – לא היה לנו עד לפני שבוע – שירות שליחת מסמכים ישירות לפקיד, היום יש ממשקים בערבית

איריס אליאסיאן:       אבל אני רוצה להתייחס לסוגיה שאחת המשתתפות פה העלתה, כשמקבלים פנייה בערבית

איריס אליאסיאן:  אצלנו יש גם נציגים שהם דוברי ערבית, אבל כשבן אדם יגיש לי טופס תביעה שנקלט בתוך המערכות שלנו, והוא ימלא לי את הטופס בערבית, אנחנו לא נוכל לטפל בזה בתוך מערכות הליבה והמערכות התפעוליות שלנו

איריס אליאסיאן:  זו נקודה שצריכים להיות מודעים אליה

איריס אליאסיאן:  זה מאוד חשוב כי המערכת של ביטוח לאומי, כל מערכות הליבה, מערכות הגמלאות ומערכות הגבייה, הן דוברות עברית, מקסימום אנגלית בחלקים מסוימים, זה משהו שהוא מאוד בעייתי

איריס אליאסיאן:  אנחנו מודעים לכך וחשוב גם להגיד כדי שהמשתתפים פה יבינו את המצוקות שקיימות גם בארגונים

איריס אליאסיאן:       בזכות התשתית של ממשל זמין, שפיתחו כלי שמאפשר לעשות טפסים מקוונים בערבית, אצלנו התקבלה החלטה עם סמנכ"ל שירות, ממלא מקום מנהלת שירות לקוחות וסמנכ"ל מערכות מידע, שלמעשה כל טופס מקוון שאנחנו מתחילים לעשות אנחנו קודם כול מקבלים החלטה ועושים חשיבה האם צריך לתרגם את הטופס הזה לערבית

איריס אליאסיאן:  סביר להניח שכול הטפסים שנראה מהנקודה הנוכחית והלאה יהיו גם בערבית וגם בעברית

איריס אליאסיאן:  הם יהיו ניתנים למילוי, השדות יהיו בערבית אבל הקלדת הנתונים תהיה חייבת להיות בעברית כי זה נכנס לתוך המערכות שלנו

איריס אליאסיאן:  זה בהקשר לבעייתיות שהייתה לנו קודם

איריס אליאסיאן:       עובדה נוספת

איריס אליאסיאן:  הקורונה בהחלט עשתה טוב, בכול הערוצים הדיגיטליים, אבל בהחלט עשתה טוב גם לאתר שלנו בערבית

איריס אליאסיאן:  ראינו קפיצה מאוד מאוד גדולה בקורונה, כי הסניפים היו סגורים והמוקדים היו בעומסים מטורפים

איריס אליאסיאן:  יש לי פה נתון משנת 2022 לשם השוואה, זה אפילו לא בר השוואה אבל אני יכולה להגיד שלאתר בערבית של ביטוח לאומי בשנת 2022 היו כ-1,000,300 כניסות לאתר

איריס אליאסיאן:  אז יכול להיות אדם אחד שנכנס עשר פעמים וזה יכול להיות גם אדם שנכנס פעם אחת, אבל אנחנו באמת מסתכלים על המגמות ורואים מגמות עלייה ברמות השימוש

איימן עודה: תודה רבה לך, איריס

איימן עודה:  את יודעת שבגלל שהביטוח הלאומי מטפל בשכבות מוחלשות ובאנשים מבוגרים כל כך נחוצה שפת האם, לכן זה כל כך חשוב

איימן עודה:  במסגרת המסקנות אני ארצה לבקש מכולכם לבוא לבקר בכול משרד ומשרד בחודשיים הבאים בשביל לדבר ספציפית על כל אחד מכם

איימן עודה:  טלי רוזנפלד, מנהלת תחום פרסום ואינטרנט, המשרד להגנת הסביבה

איימן עודה:  איך אומרים את שם המשרד שלכם בשפה הערבית?      

טלי רוזנפלד: אני לא יודעת לומר את זה, זה ארוך וקשה

איימן עודה: ןןיזארת ג'וודאת אלביעה, קצת קשה בהתחלה אבל אפשר להתגבר

איימן עודה:  בבקשה

טלי רוזנפלד: התחלנו השנה – עוד מעט אני אדבר על האתרים שלנו ועל ההנגשה – לעבוד עם "מדרסה", שזו עמותה נהדרת להנגשת השפה הערבית

טלי רוזנפלד:  גם לעובדים שלנו, אנחנו כבר מעבירים מספר קורסים שיוכלו לתקשר גם עם התושבים דוברי הערבית, אז זה גם מהלך יפה שעשינו השנה

טלי רוזנפלד:       האמת היא שאני מדברת בכובע של שלושה תפקידים במשרד: אחד, אני מנהלת את אתרי המשרד

טלי רוזנפלד:  יש לנו אתר בערבית

טלי רוזנפלד:  לפי הדו"ח הקודם של איגוד האינטרנט אנחנו נמצאים במקום ש-59% מהתכנים שלנו באתר מתורגמים לשפה הערבית

טלי רוזנפלד:  שנה שעברה היינו במקום הראשון

טלי רוזנפלד:  קיבלנו בדיוק היום מהמרכז להעצמת האזרח את המקום הראשון מבין 32 משרדי ממשלה שנבדקו על כל נושא הנגשת האתר לאזרחים שכולל גם את כל נושא ההנגשה בערבית

טלי רוזנפלד:       מהיום הראשון שהקמנו אתר אינטרנט יש לנו עורכת תוכן בשפה הערבית שעובדת מול עובדי המשרד ומתרגמת את כל התכנים

טלי רוזנפלד:  אנחנו נעזרים מאוד גם בנביל ארמלי, שדיבר פה קודם, שמהווה יועץ, מתרגם ועורך תוכן

טלי רוזנפלד:  ב-2022 היו לנו רבע מיליון כניסות של החברה הערבית

טלי רוזנפלד:  אתה קודם שאלת מאין הם באים, אז רובם מגיעים מישראל אבל מגיעים אלינו גם מערב הסעודית, מצרים, מרוקו, אלג'יר, ירדן והרשימה ארוכה מאוד

טלי רוזנפלד:  זה לגבי האתר שלנו בערבית

טלי רוזנפלד:       כמו שאמרתי, בכובע השני שלי אני מנהלת את נושא ההסברה

טלי רוזנפלד:  כל נושא הפרסום שלנו כמובן תמיד מקבל התאמה ייעודית לחברה הערבית

טלי רוזנפלד:  אנחנו עובדים עם חברות פרסום ערביות, ערוצי מדיה ערביים ואסטרטגיים שבונים לנו תוכנית אסטרטגית לפרסום, שבאים מהחברה הערבית וכן הלאה

טלי רוזנפלד:  אנחנו גם פעילים במדיה כמובן ובדיגיטל

טלי רוזנפלד:  גם אם אין איזשהו קמפיין גדול אנחנו משתדלים כל הזמן – אין לנו פשוט כוח אדם שיתפעל את הכול – גם לתת מענה באמצעות הרשתות החברתיות והדיגיטל שלנו

טלי רוזנפלד:      שאלת קודם משרדים אחרים, אני ממונה על גיוון תעסוקתי במשרד

טלי רוזנפלד:  אני כבר עובדת במשרד בתפקיד הזה כחמש שנים

טלי רוזנפלד:  אני יכולה לומר שאנחנו נמצאים במגמת עלייה בחברה הערבית

טלי רוזנפלד:  היעד הממשלתי הוא 10%, אנחנו היום סגרנו את שנת 2022 עם 7

טלי רוזנפלד: 7%, שזו מגמת עלייה קבועה לאורך כל השנים

טלי רוזנפלד:  אני יכולה לומר לגבי הגיוס שלמשל במחוז חיפה אנחנו מגיעים ל-40% עובדים מהחברה הערבית, 30% מהעובדים במחוז צפון הם מהחברה הערבית

טלי רוזנפלד:  יש מחוזות שיותר קשה לאייש עם עובדים מהחברה הערבית כי יותר קשה לגייס כך שאנחנו מאוד מאוד פעילים בנושא הזה וזה מאוד מאוד חשוב לנו

טלי רוזנפלד:  אני מקווה מאוד שנמשיך להשתפר ושנה הבאה נציג אחוזים גבוהים מאלה שהצגנו השנה

איימן עודה: תודה רבה לך, טלי

איימן עודה:  אני מעריך מאוד את מה שאמרת על ייצוג הולם

איימן עודה:  את יודעת שזה כך, בהתחלה ייצוג הולם מבחינת מספר, אחר כך גם מבחינת איכות, המעמד של הפועלים, והעיקר זו ההפנמה העמוקה בחברה, ההפנמה העמוקה ששוויון זה לא רק דבר ערכי אלא תועלת, דבר טוב שמוסיף לחברה כולה בכול הרמות, כולל הרמה הכלכלית

איימן עודה:  אני מברך את חבר הכנסת עופר כסיף שהצטרף

איימן עודה:      אני מסכם את הדיון: אחת, לקיים מדיניות כוללת בכול המשרדים של העלאת מספר העובדים הערביים בצוותים

איימן עודה:  זה דרוש להעלאת המודעות והיכולת של המשרדים להנגיש את כל השירותים הממשלתיים לחברה הערבית; שתיים, מערך הדיגיטל הלאומי יגיש לוועדה דוח שנתי על סטטוס ההנגשה השפתית לערבית ועל התקציב השנתי שהוקצה לנושא; שלוש, אנחנו נקיים דיוני מעקב בנושא אחת לארבעה חודשים; ארבע, ברור לנו שיש בעיות נוספות שקשורות – תשתיות האינטרנט ביישובים הערביים אינן טובות, נושא האוריינות הדיגיטלית בחברה הערבית גם צריך שיפור

איימן עודה: , אנחנו נקיים דיון על כל אלו; חמש, הוועדה תגיע לבקר במשרדים כדי ללמוד על איכות השירותים לאזרחים וכדי להבין איך אפשר לשפר

איימן עודה:     חברים, אנחנו קבוצה אחת, יש לנו מטרה אחת, אנחנו לא אחד נגד השני, אנחנו רוצים לעשות משהו טוב לחברה כולה, לערבים וליהודים

איימן עודה:  אנחנו מבינים שאם יהיו הנגשה ושוויון לאוכלוסייה הערבית זה טוב לחברה שלנו כולה

איימן עודה:  תודה רבה לכם

איימן עודה:  הישיבה נעולה