ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 11, 2023-02-21 00:00

אוריאל בוסו: שלום, צוהריים טובים לכולם, אנחנו ממשיכים בסדר היום של דיוני ועדת הבריאות

אוריאל בוסו:  הוועדה מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות בנושא: גילוי מוקדם של סרטן המעי הגס

אוריאל בוסו:  הישיבה נערכת במסגרת היום המיוחד לציון האתגרים העומדים בפני חולי סרטן ומשפחותיהם שמצוין היום בכנסת ביוזמתה של חבר הכנסת אימאן ח'טיב יאסין ולקראת חודש המודעות למניעה ולהתמודדות עם סרטן המעי הגס שיחול בחודש הבא

אוריאל בוסו:  אימאן, אני רוצה לברך אותך על העלאת המודעות, ותיכף נסביר מה המשמעות וכמה חשיבות יש לעניין המודעות בנושא סרטן בכלל וסרטן המעי הגס בפרט מבחינת ההצלה

אוריאל בוסו:       לפי נתוני משרד הבריאות, סרטן המעי הגס והחלחולת הוא המחלה הממאירה השנייה בשכיחותה בישראל

אוריאל בוסו:  על פי הנתונים שהתפרסמו בסוף שנת 2019, 11,326 אנשים בין השנים 2015 ל-2019 אובחנו עם סרטן המעי הגס והחלחולת ועדיין מתמודדים עם המחלה

אוריאל בוסו:  בשנת 2019 נפטרו בישראל 1,221 אנשים ממחלה זו, מהם 635 גברים ו-586 נשים

אוריאל בוסו:  לאור שכיחות המחלה משנת 2005 מופעלת בישראל תכנית לאומית לגילוי מוקדם של סרטן המעי הגס והחלחולת ביוזמת האגודה למלחמה בסרטן במשרד הבריאות

אוריאל בוסו:  במסגרת תכנית לגילוי מוקדם בני 50 ומעלה מקבלים זימון אישי לביצוע בדיקות לגילוי דם סמוי אחת לשנה

אוריאל בוסו:  ככל שהבדיקות נמצאות כחיוביות הנבדק מופנה לבדיקות המשך

אוריאל בוסו:       נבקש היום בדיון ללמוד ולקבל תמונת מצב על יישום התכנית הלאומית לגילוי מוקדם, על השפעתה, אתגריה ודרכים נוספות שניתן להתמודדות לגילוי מוקדם ולמניעת התפרצות סרטן המעי הגס

אוריאל בוסו:  אנו מבינים כי נתוני והיקף סרטן הגס לא מוכרים בקרב הציבור הרחב, בין היתר בגלל חוסר ידע, סטיגמה שנלווית למחלה, הרגשת הבושה של המתמודדים וחוסר זיהוי של חולים מאחר שאין להם סממנים חיצוניים ולא נראים בכלל כחולים

אוריאל בוסו:  אין סיבה שאדם שמתמודד עם מחלה קשה כזאת ירגיש בושה או חוסר נעימות בגלל מצבו הרפואי

אוריאל בוסו:  הדיון היום שלעצמו מעביר מסר ברור - אין מה להתבייש ואין מה להסתיר, כשעלינו גם לגלות רגישות והכלה

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בקשה

אימאן ח'טיב יאסין: המון תודות, כבוד היושב בראש וצוות הוועדה, על כך שהתארגנתם ונרתמתם למשימה

אימאן ח'טיב יאסין:  כמובן תודה לכל המוזמנים שהגיעו מרחוק, גם לנציגי החברה האזרחית וגם לחולים ולהורים של החולים שמלווים אותנו משעות הבוקר בדיונים

אימאן ח'טיב יאסין:  האמת שזאת השנה השלישית שאנחנו מקיימים את היום הזה

אימאן ח'טיב יאסין:  מאז שנכנסתי לכנסת שמתי לעצמי למטרה להעלות בכל שנה את הנושא הזה מפאת החשיבות והאפשרות להצלת חיים

אימאן ח'טיב יאסין:  חולי סרטן והמשפחות שלהם מתמודדים עם אתגרים בלתי פוסקים

אימאן ח'טיב יאסין:  זו לא רק המחלה, זו לא רק התרופה, זו לא רק הבדיקה, זה המעטפת שבאה מסביב, זה האפשרויות שהולכות ונעלמות בפני המשפחה ובפני החולים, וזה ההתארגנות המאסיבית שמתחייבת מעצם העובדה שיש חולה סרטן בתוך המשפחה

אימאן ח'טיב יאסין:  סרטן זה הגורם הראשון בתמותה במדינת ישראל, כשבמדינת ישראל יש רק שתי תכניות לאומיות לגילוי מוקדם לסרטן - סרטן השד וסרטן המעי הגס

אימאן ח'טיב יאסין:  היה לי חשוב דווקא בנושא של סרטן המעי הגס שיתקיים דיון, כדי לשים את הדברים בפני כל מי ששומע, בפני מקבלי ההחלטות, כדי שנחשוב ביחד מה אפשר לעשות למנוע את המחלה, את התפרצות המחלה אצל עוד חולים ולהקל על אותם חולים ובני משפחותיהם

אוריאל בוסו: פרופסור ליטל קינן בוקר, מנהלת המרכז הלאומי לבקרת מחלות במשרד הבריאות

קינן בוקר: 	אנחנו מנהלים את הרישום הלאומי לסרטן אצלנו ביחידה

קינן בוקר:  הנתונים שציטטת, אדוני היושב ראש, נכונים לשנה שעברה

קינן בוקר:  אנחנו תמיד מעודכנים כמה שנים אחורה

קינן בוקר:  אנחנו עכשיו מעודכנים ל-2020, וזה ייצא ממש בחודש הקרוב

קינן בוקר:  בגלל היותנו רישום סרטן פאסיבי שמחכה לקבלת הדיווחים ואין לו דיגיטליזציה, יש לנו לג של בערך שנתיים לעדכון הנתונים

קינן בוקר:  יש כ-3,000 חולים חדשים בסרטן המעי הגס כל שנה וכ-1,200 אנשים, כמו שציינת, שנפטרים מהמחלה

קינן בוקר:  יש את התכנית הלאומית מ-2005 שמתבססת על דם סמוי בצואה לאנשים בסיכון ממוצע ועל קולונוסקופיה לאנשים עם סיכון מוגבר מכל סיבה שהיא

קינן בוקר:  מה ראינו כתוצאה מהחלת התכנית? ראינו באופן ברור ירידה בהיארעות המחלה

קינן בוקר:  יש ירידה בסיכון לחלות לאורך השנים בכל קבוצות האוכלוסייה, ואנחנו רואים ירידה בתמותה ביהודים ויציבות אצל הערבים

קינן בוקר:  אני מניחה שתהיה גם ירידה אצל הערבים כי המגמות דומות

אוריאל בוסו: מה הסיבה?     

קינן בוקר: אחת מהסיבות היא גילוי מוקדם, ואת זה אנחנו יכולים להוכיח כי אנחנו מסתכלים על האחוז של הגידולים שמתגלים בשלב מוקדם שהולך ועולה עם השנים ולמעשה הכפיל את עצמו מאז שהתכנית התחילה

קינן בוקר:  אחוז הגידולים שמתגלים בשלב גרורתי נחצה לשניים מאז שהתכנית התחילה

קינן בוקר:  לא לכל סרטן יש אפשרות לעשות גילוי מוקדם, כי לבדיקה לגילוי מוקדם יש מאפיינים מאוד ספציפיים, היא צריכה להיות בדיקה שאכן מסוגלת לגלות מצב מוקדם של סרטן

קינן בוקר:  היום יש את זה רק לארבעה סוגי סרטן

קינן בוקר:  יש את זה רק לסרטן השד, המעי הגס, ריאה, שכרגע עושים בישראל פיילוט, ולסרטן צוואר הרחם

קינן בוקר:  אין לנו בדיקות לגילוי מוקדם למשהו אחר

קינן בוקר:  אם אין תכנית לאומית, זה לא בגלל שלא רוצים, זה בגלל שאין בדיקה

קינן בוקר:  בדיקה לגילוי מוקדם היא בדיקה שעושים אותה על אוכלוסייה גדולה ורחבה, על אוכלוסייה שהיא בריאה, והיא באה לסנן את אלה שאולי יש להם מחלה מאלה שכנראה אין להם

קינן בוקר:  השלב הבא יהיה לעשות בדיקה אבחנתית – במקרה של סרטן המעי הגס זה יהיה קולונוסקופיה

קינן בוקר:  היתרון הגדול של קולונוסקופיה הוא שאפשר גם לכרות גידולים מוקדמים או שפירים, מה שמונע את המחלה ומוריד את הסיכון

קינן בוקר:  נכון שהיום אין לנו דרך טובה לסנן אנשים בסיכון ממוצע, לכן ההגדרה היא גיל

קינן בוקר:  אנחנו יודעים שהסיכון למחלה עולה עם הגיל, לכן מוזמנים אנשים מגיל 50 עד 74 לעשות את הבדיקה

קינן בוקר:  אם היו לנו כלים טובים - כרגע אין לנו, אבל זה דברים שעובדים עליהם - לסנן בתוך האוכלוסייה הזאת את אלה שהם בסיכון מוגבר, היו מזמינים את האנשים ישר לקולונוסקופיה, בלי הצורך לעבור את הבדיקה הזאת

קינן בוקר:  אין את זה כיום, לכן זה מה שאנחנו משתמשים בו

קינן בוקר:  סך הכל יש לתכנית הדים טובים כי אנחנו רואים שיש ירידה מאוד ברורה בהיארעות וירידה בתמותה

אוריאל בוסו: אנחנו נשמח לשמוע את מרכז המחקר של הכנסת, את גברת פלורה שבאה להציג כאן נתון שמאוד ממוקד בסרטן המעי הגס

פלורה קוך דוידוביץ: 	אני אציג כמה ממצאים מתוך מסמך שכתבנו לבקשת חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין ולבקשת הוועדה שבו הצגנו את בדיקות הסקר לגילוי סוגי הסרטן בשונים בישראל ואת ההמלצות לביצוע בדיקות באיחוד האירופי ובארצות הברית

פלורה קוך דוידוביץ:  יש בישראל שתי תכניות לגילוי מוקדם של מחלות ממאירות

פלורה קוך דוידוביץ:  האחת היא התכנית הלאומית לגילוי סרטן השד, השנייה היא התכנית הלאומית לגילוי סרטן המעי הגס, כשהמשמעות של תכנית לאומית היא שיש פנייה אישית, יזומה, לאוכלוסיית היעד, שהיא אוכלוסייה בריאה, כדי להזמין אותה להגיע ולהיבדק בבדיקת הסקר על-מנת לאתר באופן מוקדם את המחלה ולהפחית את התמותה

פלורה קוך דוידוביץ:  התכנית הלאומית לגילוי מוקדם של סרטן המעי הגס פועלת בישראל משנת 2005, כשבמסגרתה מוזמנים מבוטחים בני 50 ומעלה שנמצאים בסיכון רגיל

פלורה קוך דוידוביץ:  אנחנו מדברים על כ-2

פלורה קוך דוידוביץ: 5 מיליון מבוטחים שמוזמנים לבצע בדיקת צואה לגילוי דם סמוי אחת לשנתיים, כאשר במקרים שבהם הבדיקה היא חיובית הם מופנים לבדיקת קולונוסקופיה להמשך הבירור

פלורה קוך דוידוביץ:  יש גם הנחיות למבוטחים שנמצאים בסיכון גבוה אותם פירטנו במסמך

פלורה קוך דוידוביץ:  במסגרת המסמך גם הסתכלנו על ההמלצות לביצוע בדיקות הסקר לגילוי מוקדם של סרטן המעי הגס בגופים נוספים בעולם

פלורה קוך דוידוביץ:  באיחוד האירופי כמו בישראל ההמלצה היא לבצע בדיקת דם סמוי בצואה בגילאים 50 עד 74, אבל בארצות הברית ההמלצה לאוכלוסייה בסיכון רגיל היא לבצע את הבדיקה בגיל צעיר יותר, החל מגיל 45 עד גיל 75, כאשר מפורטים שם מקרים שבהם יש לשקול בדיקה מוקדם יותר או בתדירות שונה

אוריאל בוסו: 	כשיש רקע משפחתי?     

פלורה קוך דוידוביץ: כן

פלורה קוך דוידוביץ:  מגיל 76 ומעלה ההמלצה שם היא שיש להתייעץ עם רופא בדבר נחיצות הבדיקה

פלורה קוך דוידוביץ:  אנחנו  ביקשנו לבחון מה הוא שיעורם של אלה שנבדקו בבדיקת הסקר לגילוי מוקדם של סרטן המעי הגס בישראל

פלורה קוך דוידוביץ:  מנתוני התכנית הלאומית למדד האיכות לרפואת הקהילה בישראל שמבוססת על נתוני ארבע קופות החולים אנחנו יכולים לראות ששיעורם של מבוטחים מגיל 50 עד 74 שנבדקו עמד על כ-64% - המשמעות היא שכשליש מאוכלוסיית היעד לא נבדק בבדיקות הסקר

פלורה קוך דוידוביץ:  בנתוני התכנית יש גם התייחסות לשיעור הנבדקים לפי מדד סוציו אקונומי

פלורה קוך דוידוביץ:  אנחנו יכולים לראות ששיעור הנבדקים בדירוג הגבוה ביותר גדול יותר משיעור הנבדקים בדירוג הנמוך ביותר

פלורה קוך דוידוביץ:  71% מקרב הגברים בדירוג הגבוה ביותר נבדקים, לעומת כ-57% מהגברים בדרג הנמוך

אוריאל בוסו: 	מה לדעתכם הסיבה?     

פלורה קוך דוידוביץ: אפשר לשאול את משרד הבריאות שנמצא פה

פלורה קוך דוידוביץ:  70% מקרב הנשים בדירוג הגבוה ביותר נבדקות, לעומת כ-63% מהנשים בדירוג הנמוך ביותר

פלורה קוך דוידוביץ:  ממענה של משרד הבריאות על פנייתנו לא ניתן היה להבין אם הוא שבע רצון מהיקף ההיענות לבדיקה הזאת, אבל מהדברים שלו עולה שהוא מודע לפערים על רקע המצב הסוציו אקונומי

פלורה קוך דוידוביץ:  בהמלצות האיחוד האירופי לביצוע בדיקות סקר לגילוי מוקדם של סוגי הסרטן השונים מודגשת החשיבות שיש לנקיטה בצעדים שיכריחו נגישות ושוויוניות לבדיקות הסקר האלה וגם לקיחה בחשבון של מאפיינים סוציו אקונומיים ואזורים גיאוגרפיים מסוימים

אוריאל בוסו: פרופ' אוסאמה אבו חאטום, ארגון רופאי המדינה, בקשה

אבו חאטום: 	כל הנתונים שנאמרו קודם על ידי עמיתתי הם נתונים נכונים

אבו חאטום:  בארץ יש לנו קרוב ל-3,200 חולים בסרטן המעי הגס כל שנה עם קרוב ל-1,000 מקרים של חולים שנפטרו במהלך השנה הזאת

אבו חאטום:  זה הסרטן השני בשכיחותו בארץ בגברים ובנשים, כשאצל גברים זה השני בשכיחותו אחרי סרטן הפרוסטטה, אצל נשים זה שני בשכיחותו אחרי סרטן שד

אבו חאטום:  יש מערכת מאוד מפותחת בשנים האחרונות בשביל לפרסם את הצורך בביצוע בדיקות דם סמוי ובדיקות קולונוסקופיה אצל חולים מעל גיל 50

אבו חאטום:  בארצות הברית, שעבדתי שם שש שנים, עושים סיגמואידוסקופיה, לא עושים קולונוסקופיה

אבו חאטום:  בארץ אנחנו עושים לכל מי שנמצא אצלו דם סמוי בדיקת קולונוסקופיה, כשזאת ההחלטה של החולה אם הוא רוצה לעשות את הבדיקה

אבו חאטום:  יש עניין של קשר משפחתי לגבי המחלה הזאת

אבו חאטום:  אנחנו רואים היום קצת יותר חולים בגילאים יותר צעירים עם סרטן השד ועם סרטן המעי הגס, מה שבתקופת הלימודים שלי בהדסה בשנות ה-80 לא היה

אוריאל בוסו: 	מטרת היום והישיבה היא לראות איך אנחנו מעלים את המודעות ובאיזה שלבים כדאי לעשות את הבדיקות

אבו חאטום: 	אני מאמין שצריך לפרסם בכל המגזרים את הצורך בביצוע של בדיקת דם סמוי לאנשים בגיל 50 או אפילו לפני זה

אבו חאטום:  צריך לפרסם את הסימפטומים של המחלה, אם זה דימומים, הבדלי צבע בצואה, כאבי בטן, כשאז צריך לפנות לרופא משפחה ורופא המשפחה יחליט אם להפנות לרופא יותר מומחה לדברים האלה בשביל להגיע לאבחנה יותר מוקדם

אבו חאטום:  אנחנו רואים שיש שוני בעקומה מבחינת האבחון

אבו חאטום:  העקומה הזאת ב-30 השנה האחרונות סטתה שמאלה, כלומר אבחנו יותר חולים עם מחלה יותר צעירה, עם מחלה יותר ראשונית ועם מחלה יותר מתקדמת

אבו חאטום:  כמעט 20% מהחולים שאבחנו בשנות ה-90 או בתחילת שנות ה-2000 אובחנו עם מחלה בדרגה ארבע, שזאת כבר מחלה מתקדמת עם שליחת גרורות לריאות או לכבד

אבו חאטום:  היום רק 9% מהחולים מאובחנים עם מחלה מתקדמת, כשהסיבה לכך היא הפרסומים והמודעות של החולים ורופאי המשפחה בצורך להיבדק

אבו חאטום:  צריך להמשיך לפרסם בשביל למנוע או לפחות לתפוס את זה בשלבים ראשונים אצל מי שכבר פיתח את המחלה, כי אנחנו יודעים שיש שוני בין דרגה אחת ושתיים לדרגה ארבע בכל הקשור לאיכות החיים, הצורך בטיפולים ואורך החיים של החולים האלה

אימאן ח'טיב יאסין: כמה מהחולים במעי הגס הם מתחת לגיל 50?         

אבו חאטום: אין לי מספרים מדויקים

אבו חאטום:  אני יודע שאצלנו בבית חולים זה עומד על כמעט עשרים ומשהו אחוז

קינן בוקר: הגיל הממוצע של אבחנת המחלה הוא 60 פלוס

קינן בוקר:  ביהודים זה 69, בערבים זה 62

קינן בוקר:  אני אבדוק כמה בדיוק יש מתחת לגיל 50

אוריאל בוסו: משפט המפתח שהוא אמר זה לפרסם, לפרסם, לפרסם

אוריאל בוסו:  יש גיל שבו גברים ונשים צריכים להיכנס לבדיקה או למעקב, רק שאנחנו יודעים שיש פנייה פאסיבית ועדינה

אוריאל בוסו:  צריך להעלות את המודעות, להסביר את הסכנה, ושהפנייה מהמרפאה ומהקהילה תגיע בצורה יותר אגרסיבית

אוריאל בוסו:  זה כמו שכשבן אדם שעושה בדיקה והממצאים אצלו לא טובים מיד מגיע

אוריאל בוסו:  זה סגנון הלחץ שאנחנו צריכים לעשות כדי להציל חיים

אוריאל בוסו:  ד"ר יונתן אליעזר כהן, נציג האיגוד לאונקולוגיה קלינית ורדיותרפיה

אליעזר כהן: 	אני מודה ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת בוסו, ולחברת הכנסת ח'טיב יאסין על הדיון החשוב הזה

אליעזר כהן:  אני אונקולוג בכיר בהדסה, מנהל את היחידה למחקרים קליניים, והיום אני כאן כנציג האיגוד האונקולוגי

אליעזר כהן:  בשנים האחרונות אנחנו מתקדמים מאוד בטיפולים להרבה סוגי סרטן גרורתיים, כשבחלק מהמקרים אנחנו יכולים להביא לריפוי או להאריך את החיים בצורה משמעותית

אליעזר כהן:  דווקא ההתקדמות בתחום הזה של הטיפול בסרטן המעי הגס הגרורתי היא מאוד איטית

אליעזר כהן:  גם הסל האחרון שהיה עשיר בהרבה תרופות אונקולוגיות חשובות לא כלל אף תרופה חדשה לסרטן מעי גס, למרות שהייתה המלצה של האיגוד האונקולוגי להכניס תרופה לחלק מהחולים

אליעזר כהן:  אנחנו מנהלים הרבה מאוד מחקרים בהדסה ובמכונים האחרים בארץ בניסיון לייצר טיפולים טובים יותר לסרטן המעי הגס הגרורתי

אליעזר כהן:  יש לנו מחקר בינלאומי שאנחנו שותפים לו עכשיו לגבי נוגדן שמוצמד לכימותרפיה שמביא בצורה חכמה את הכימותרפיה באופן ספציפי לגידול, כשאנחנו רואים תוצאות מאוד מעודדות עם התרופה הזאת

אליעזר כהן:  אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה המאוד פורה שיש בארץ בין כלל הגורמים, לרבות משרד הבריאות, בקידום מחקרים קליניים, שזה נושא מאוד חשוב כי הוא מביא טיפולים חדשניים לאזרחי ישראל בשלב מוקדם ומושך את החולים האונקולוגיים למצוינות

אליעזר כהן:  הסיכוי הטוב ביותר לחיים ארוכים ובריאים לחולי סרטן מעי גס זה מניעה וגילוי מוקדם, כשבפן הזה יש חשיבות מאוד גדולה לבדיקות הסקר ולהעלאת המודעות, בין היתר על ידי דיונים כמו אלה שמתנהלים כאן היום

אוריאל בוסו: 	נגיד ואנחנו נכנסים עכשיו לפרסום להעלאת המודעות ומתחילים לדחוף את הנושא, האם במערכת הבריאות ערוכים לנושא מבחינת המחלקות והבדיקות? אם נגיד עכשיו ירצו אלפי אנשים להיבדק, האם יהיה מצב שיגידו להם להמתין שלושה חודשים?     

אליעזר כהן: 	אולי זו שאלה יותר לקהילה, כי הבדיקות הבסיסיות של דם סמוי אלו בדיקות שנעשות בקהילה

אליעזר כהן:  מלבד בדיקות הסקר הדבר החשוב זה גם מניעה

אליעזר כהן:  אנחנו מכירים את הגורמים שיכולים למנוע את ההתפתחות של סרטן המעי הגס, לרבות תזונה עשירה בפירות וירקות, הימנעות מבשר אדום ומעובד

אליעזר כהן:  השכבות הכלכליות הנמוכות ביותר בארץ מוגבלות ביכולת שלהן לקבל תזונה בריאה, שזה משהו שאולי הכנסת יכולה להתערב בו

אליעזר כהן:  צריך לאפשר ביטחון תזונתי ושוויון בהזדמנות לקבל תזונה טובה כדי למנוע סרטן

אוריאל בוסו: 	זה מחבר אותי למשהו שאני מנסה להוביל מול משרד הרווחה ומול חלוקת המזון, חיוב מזון בריא שמורכב מפירות וירקות יותר מאשר דברים אחרים

אוריאל בוסו:  ד"ר דן קרת, יועץ תחום גסטרואנטרולוגיה, חטיבת הקהילה

ד"ר דן קרת: 	אני מצטרף לברכות ולתודות

ד"ר דן קרת:  אין שום ספק שהתהליך הזה של סקירה מונעת ברור לכולנו, כשהמטרה היא הקטנת התחלואה והתמותה מהמחלה הזאת

ד"ר דן קרת:  למרות העידן הדיגיטלי שאנחנו מצויים בו, למרות זמינות המידע, אין מספיק מודעות בציבור אודות החשיבות והיתרונות של התהליך הזה

ד"ר דן קרת:  רק 60% עושים סקירה בכלל, בכללית לפחות, רק 60% מקרב האנשים שהתקבלה תשובה של דם סמוי עושים קולונוסקופיה, ורק כשליש מקרובי משפחה של אנשים חולים עושים בדיקות - נתון הזוי

ד"ר דן קרת:  הבעיה הזאת של היענות היא בעיה עולמית, היא לא רק בעיה שלנו בישראל

ד"ר דן קרת:  עשינו מיפוי בכללית ויש לנו תורים ייעודיים לסוגיה הזה של סקירה מונעת

ד"ר דן קרת:  אנחנו בונים בכללית תכנית של שיטה מובנית, משולבת בקרה ומותאמת אוכלוסיית יעד, כי זה המפתח

ד"ר דן קרת:  אנחנו צריכים לטייב את האוכלוסייה שמתאימה לסקירה לפי גיל, תחלואה נלווית, לא לעשות סקירה לאנשים שתוחלת החיים שלהם קצרה, לא לעשות כפילויות של בדיקות

ד"ר דן קרת:  אין מידה אחת לכולם

ד"ר דן קרת:  אנחנו גם משלבים פסיכולוגיה התנהגותית עם כלים דיגיטליים כדי להנגיש את המידע למטופל לפי התרבות שלו, לפי הגיל שלו, לפי הדת שלו

ד"ר דן קרת:  אנחנו רוצים להנגיש מידע כבר בשלב הראשוני, כבר בשלב האפס, עם הצבת חלופות למטופל שיוכל לבחור, וללוות אותו לאורך התהליך עם החסמים לאורך הדרך

ד"ר דן קרת:  אנחנו רוצים לנסות לטייב אוכלוסייה של קרובי משפחה

ד"ר דן קרת:  יש לנו עכשיו מודל, בהמשך למה שאמרה פרופ' קינן בוקר, של בינה מלאכותית שמשקלל מידע על פי הביג דאטה שיש בכללית כדי להעריך סיכון יתר לסרטן המעי הגס

ד"ר דן קרת:  אנחנו עכשיו מריצים את המודל הזה ואנשים שנצבעו בסיכון עוברים קולונוסקופיה

ד"ר דן קרת:  בניתי מסלול מהיר לזיהוי נשאים של תסמונת לינץ', שזאת תסמונת שהסיכון בה גבוה במיוחד לסרטן המעי הגס

ד"ר דן קרת:  התברר שצביעה בביופסיה כבר בשלב האבחון הראשוני של הקולונוסקופיה יכולה לתת את המידע כשהמטופל מגיע לטיפול כירורגי-אונקולוגי

אוריאל בוסו: 	אתה נותן פה נתונים של אנשים בסיכון שלא ממשיכים את השלבים בגלל חוסר מודעות לגודל הסכנה

אוריאל בוסו:  עד שלא נכנסתי לנושא לא היה לי בכלל שמץ של מושג שזה גורם התמותה השני בנושא של סרטן

אוריאל בוסו:  פרופ' רויטל קריב, גסטרואנטרולוגית ראשית, מכבי

פרופ' רויטל קריב: 	סרטן המעי הגס זו מחלה שהמקור שלה מורכב, כי מצד אחד זה יכול להיות גנטי, תורשתי, ומצד שני זה יכול להיות סביבתי, על חשבון חשיפות שונות

פרופ' רויטל קריב:  התורשה היא נושא סופר חשוב, בעיקר בקרב קבוצות אתניות שונות

פרופ' רויטל קריב:  ביהודים אשכנזים, בערבים ובבוכרים יש לפעמים שינויים גנטיים שגורמים לתחלואה

פרופ' רויטל קריב:  בתור אחת שמטפלת במשפחות האלו שנים רבות אני יכולה להגיד שיש הרבה פעמים הסתרה של הדברים האלה

פרופ' רויטל קריב:  חשוב מאוד לטפל באוכלוסיות האלו, כי אלו אוכלוסיות עם סיכון שהוא גבוה בכמה מונים מכלל האוכלוסייה

פרופ' רויטל קריב:  חשוב להקים בקהילה מרפאות שמטפלות באוכלוסיות עם תסמונת לינץ', שהיא התסמונת התורשתית שגורמת לסרטן

פרופ' רויטל קריב:  אצל האוכלוסיות האלו אפשר למנוע לא רק סרטן המעי הגס, אפשר גם למנוע עוד סרטנים, כי הנטייה הגנטית שלהם גורמת להם לגידולי שד, רחם וכו'

פרופ' רויטל קריב:  החזית השנייה היא החזית של החשיפות – עישון, השמנה, מחלות לב, לחץ דם, וכאן יש לכם כוח אדיר

פרופ' רויטל קריב:  יש יוזמה שהתחילה מטעם משרד הבריאות בדבר הזה

פרופ' רויטל קריב:  חשוב להמשיך את היוזמות למניעת עישון וחשיפה למזון מעובד

פרופ' רויטל קריב:       מבחינת בדיקות הסקר המצב של מכבי הוא מצב מצוין

פרופ' רויטל קריב:  יש שני מדדי סקר לאומיים לגבי סרטן המעי הגס 

פרופ' רויטל קריב:  מדד אחד זה כמה עושים בדיקות סקר, כאשר המדד הזה כולל דם סמוי וקולונוסקופיה

פרופ' רויטל קריב:  מדד הסקר של מכבי הוא סביב 67%, יותר גבוה מהממוצע

פרופ' רויטל קריב:  יש הרבה מאוד אמצעי הסברה דיגיטליים, תזכורות, תקשור למטופלים

פרופ' רויטל קריב:  אני חושבת שהמצב שלנו סך הכל לא רע, אבל אנחנו כל הזמן מנסים להשתפר

פרופ' רויטל קריב:  מכבי עושה תחרות בין המחוזות לגבי הדברים האלה

פרופ' רויטל קריב:  על אנשים שלא עוברים סקר ועושים בדיקת דם מופעל איזה סקור חכם, דיגיטלי, שנקרא קולון סקור, כאשר אם הוא חיובי אנחנו מציעים להם לעשות בדיקת קולונוסקופיה

פרופ' רויטל קריב:  המדד השני הוא מדד המשך בירור למי שהיה לו דם סמוי חיובי, כשמתוך המדד הזה  78%  מהאנשים במכבי עוברים קולונוסקופיה והיתר לא צריכים לעשות קולונוסקופיה בגלל מחלות רקע שונות, מה שגורם לאחוז להיות בפועל יותר גבוה

אוריאל בוסו: 	ד"ר נאוה זיגמן, דניאלי, אונקולוגית ראשית, מכבי

נאוה זיגמן-דניאלי: 	תודה רבה על היום הזה

נאוה זיגמן-דניאלי:  אני רוצה לדבר על אונקולוגיה בקהילה וההסתכלות שלנו

נאוה זיגמן-דניאלי:  אני מאוד מודה על הדברים שנאמרו בתחילת השיחה, כיוון שאבחנה של ממאירות היא אבחנה שדורשת עטיפה הרבה יותר רחבה מאשר רק הסתכלות נקודתית על הטיפול

נאוה זיגמן-דניאלי:  אנחנו פועלים במרפאות השונות עם מומחים באונקולוגיה, עם אחיות אונקולוגיות, עם עובדים סוציאליים ומרפאים שונים

נאוה זיגמן-דניאלי:  מה שחשוב בעיני זה לא הדיגיטלי והמחשוב, זה האנשים שאפשר ליצור איתם קשר

נאוה זיגמן-דניאלי:  במכבי פועל כבר כמה שנים פרויקט מאוד גדול של מתאמות אישיות - מדובר על מאות מזכירות שעברו הכשרה ונועדו להקל על האנשים שחלו בקבלת כל הזכויות הסוציאליות והגעה מהירה לכל מקום שהם צריכים להגיע

נאוה זיגמן-דניאלי:  אני מקווה שבשנה הבאה נהיה פה יותר בעניין של המחלימים, כי גם ההחלמה היא חלק מאוד-מאוד חשוב שצריך לדבר עליו, אם בנושא של ההתמודדות אחרי הטיפולים, אם בנושא של התמודדות עם תופעות לוואי ארוכות ופחדים, ואם בנושא של המודעות של שאר חברי המשפחה וההבאה שלהם לגילוי מוקדם

נאוה זיגמן-דניאלי:  אנחנו כרגע פועלים גם במתווה של מרפאות לייעוץ תורשתי

נאוה זיגמן-דניאלי:  החלק תורשתי בכל הממאירויות הוא חלק קטן יחסי, הוא בין 5% ל-10% מסך הגידולים

אוריאל בוסו: ד"ר שלמה לבקוביץ', יו"ר עמותת צו מניעה, בקשה

ד"ר שלמה לבקוביץ': 	אני מנהל בהתנדבות את העמותה הזאת כבר הרבה שנים

ד"ר שלמה לבקוביץ':  הנושא של מניעה שונה מגילוי מוקדם ושונה מטיפול

ד"ר שלמה לבקוביץ':  זה באמת סרטן שאפשר למנוע

ד"ר שלמה לבקוביץ':  מסרטן המעי הגס מתים פי ארבע מאשר מכל תאונות הדרכים

ד"ר שלמה לבקוביץ':  עם כמה שהמדינה מטפלת בתאונות הדרכים, בסרטן המעי הגס אפשר היה לעשות הרבה יותר

ד"ר שלמה לבקוביץ':  מול הירידה בתחלואה אצל מבוגרים כבר הרבה שנים, וטוב שזה ככה, יש עלייה של 5% בשנה, לפי הנתונים של משרד הבריאות, בצעירים

ד"ר שלמה לבקוביץ':  ב-2019 או ב-2018 היו 350 מקרים מתחת לגיל 50, שזה בערך 10%, כשאוסאמה דיבר אפילו על יותר מזה

ד"ר שלמה לבקוביץ':  אני לא חושב שאנחנו צריכים להיות מרוצים מהמצב

ד"ר שלמה לבקוביץ':  יש שיפורים, אבל המצב עדיין דורש השקעה משמעותית

אוריאל בוסו: אפשר אחרת

ד"ר שלמה לבקוביץ': אפשר אחרת, אפשר למנוע את זה

ד"ר שלמה לבקוביץ':  בארצות הברית המצב הרבה יותר טוב

ד"ר שלמה לבקוביץ':  אם היו נותנים לאנשים לבחור בין דם סמוי או קולונוסקופיה, אני חושב שההיענות הייתה גדולה

ד"ר שלמה לבקוביץ':  אם רופא המשפחה היה משקיע זמן ומציע לאנשים שהם לא בסיכון את שתי האפשרויות, יכול להיות שהמצב היה הרבה יותר טוב

אוריאל בוסו: עטר מאור, בקשה

ענת מאור: 	שלום לכל הנוכחים, ותודה רבה על ההזדמנות לדבר כאן

ענת מאור:  אני נשואה, אימא לשני מתוקים, בת 37, קלינאית תקשורת בהכשרתי

ענת מאור:  בגיל 34, ממש באמצע תואר שני וחיים עמוסים ורגילים, אובחנתי עם סרטן המעי הגס

ענת מאור:  אחרי שנה של טיפולי כימותרפיה, כימו קרינה, שני ניתוחים, אין סוף בדיקות, דקירות, תופעות לוואי, התמודדות עם הפחד של המוות - -      

אוריאל בוסו: 	איך אובחנת? האם לפי בדיקות דם, לפי הרגשה לא טובה?      

ענת מאור: הרגשה לא טובה

ענת מאור:  כשאובחנתי עם מעי רגיז  התעקשתי על קולונוסקופיה

אוריאל בוסו: 	אם לא היית מתעקשת, יכול להיות שהיית - -      

ענת מאור: 	כן, זה יכול היה להיגמר אחרת, כי אובחנתי בשלב שלוש

ענת מאור:  אנחנו רואים את זה כסיפור שחוזר על עצמו שוב ושוב ושוב עם צעירים

ענת מאור:  היום אני נחשבת מחלימה מסרטן המעי הגס, נמצאת במעקבים תכופים ומתמודדת עם ההשלכות הרבות של המחלה הזאת והטיפול בה על הגוף שלי

ענת מאור:  עם סיום הטיפולים לפני קצת יותר משנה הצטרפתי לעמותת צו מניעה שמעלה מודעות לסרטן המעי הגס בהקשרי מניעה, כשהמטרה שלי הייתה להקים יחד מענים שלי בתור חולה היו חסרים

ענת מאור:  מצאתי אוזן קשבת והמון נכונות וניסיון, כשמאז קמות עוד ועוד תכניות לתמיכה רגשית, הנגשת מידע, סיוע במיצוי זכויות למטופלים, למחלימים ולבני משפחה, תוך התייחסות למאפיינים הייחודיים והרגישים של סוג הסרטן הספציפי הזה, ויש לו הרבה

ענת מאור:  יש לנו גם קהילת פייסבוק גדולה של 1,500 מטופלים, מחלימים, בני משפחה, ושם אנחנו יכולים לחוש את השטח ואת מצוקות היום יום

ענת מאור:  בנינו סקר בשיתוף עם ד"ר אבי זיגבויים מאוניברסיטת אריאל, שפוענח בעזרתה האדיבה של ד"ר ורד כספי מאוניברסיטת בן גוריון, למדנו את מסע המטופל והצרכים מהשטח באמצעות 250 מטופלי סרטן מעי גס שענו על הסקר באופן מלא

ענת מאור:  הסקר חשוב ועמוס במידע, והיום אני אציג רק חלקים קטנים ממנו

ענת מאור:       יש ארבעה נושאים

ענת מאור:  דבר ראשון, ליווי של תזונאית אונקולוגית

ענת מאור:  מטופל סרטן מעי גס יכול כבר בקולונוסקופיה לקבל מידע מהרופא שראו משהו שנראה מאוד חשוד אבל אז לחזור הביתה בלי לדעת מה מותר ומה אסור לו לאכול

ענת מאור:  לאורך כל הכימותרפיה והניתוחים יש המון הגבלות ספציפיות בגלל סוג הסרטן והמיקום שלו

ענת מאור:  היום הזמינות של תזונאיות בתוך המרפאות האונקולוגיות נמוך

ענת מאור:  ראינו בסקר ש-56% ממטופלי סרטן מעי גס מופנים לתזונאית, שזה מספר לא סביר בעליל, וגם אלה שמופנים יכולים לחכות חודש וחודשיים

ענת מאור:       הנושא השני הוא נושא של הכוונה מרגע הגילוי

ענת מאור:  מטופל שיצא עם השערה שמדובר בגידול כי הוא נראה לא טוב, יוצא בלי אבחנה של מטופל אונקולוגי ועם צורך בהמון-המון בדיקות

ענת מאור:  לי כמטופלת זה היה החודש הקשה ביותר בחיי

ענת מאור:  ככל שאני מדברת עם יותר מטופלים אני רואה שיש חוסר ודאות, בלבול, כל רופא רוצה הדמיות אחרות, קופת החולים לא מאשרת כי אין עדיין אישור שהאדם מטופל אונקולוגית

ענת מאור:  השלב הזה מתארך ומתארך ככל שיש קושי עם שפה, עם אוריינות, עם מחשב

ענת מאור:  אנחנו רואים גם שהמטופלים לא מגיעים בזמן

ענת מאור:  אני רוצה לציין לטובה פרויקט מקסים שלמדנו עליו לאחרונה, יד ביד, במרכזים של אסותא, שאחות ממכון הגסטרו מלווה מטופל עם חשד ואחרי הקולונוסקופיה יוצרת איתו קשר עד שהוא מגיע לידיו של כירורג או אונקולוג

ענת מאור:  אנחנו מאוד ממליצים ליישם את העקרונות האלה בעוד בתי חולים, כי המצוקה גדולה ואפשר חלק גדול ממנה למנוע

ענת מאור:       נושא של Low Anterior Resection Syndrome זה נושא נוסף

ענת מאור:  כ-800 מהמטופלים של סרטן המעי הגס יהיו עם סרטן רקטום, חלחולת בעברית, שזה החלק האחרון של סרטן המעי הגס, ויצטרכו ניתוח של Low anterior resection

ענת מאור:  80% מהמנותחים יחוו קשיים תפקודיים מאוד משמעותיים, יחוו תסמונת שממש נקראת על שם הניתוח

ענת מאור:  זה סינדרום מאוד מאוד קשה

ענת מאור:  אני לא אלאה אתכם, אבל מדובר בקושי בשליטה בסוגרים, בריחת צואה, כאבי בטן, קושי משמעותי לצאת מהבית

ענת מאור:  זה יכול להביא לדיכאון, חרדה וקושי בתפקוד משפחתי, בוודאי בשוק העבודה

ענת מאור:  אנחנו רואים קשיים של מטופלים מול ביטוח לאומי

ענת מאור:  אנחנו מדברים לפעמים על מטופלים בני 25,30 ו-35 עם קושי משמעותי בשליטה בסוגרים, כאשר מהביטוח הלאומי הם יכולים לצאת עם 10% נכות על סעיף של שלשולים

ענת מאור:  לא מדובר בשלשולים, זה סינדרום של ממש, עברו אותו אנשים עם ניתוח ספציפי, ואת החלק הזה אנחנו מאוד רוצים לקדם

ענת מאור:       	הנושא האחרון הוא נושא של ציוד סטומה

ענת מאור:  רבים מהמטופלים - בעיקר בסרטן רקטום - יצטרכו סטומה, שזה מעבר צואה דרך כפל הבטן

ענת מאור:  מדברים על קושי מאוד משמעותי סביב ציוד, על כך שצריכים להתעסק המון בבירוקרטיה, בהזמנות, בהגעה לבתי המרקחת

אוריאל בוסו: 	זה פר משרד הבריאות או פר קופה?         

ענת מאור: 	זה מול הקופות

ענת מאור:  הבעיה היא כללית מול קופות החולים

ענת מאור:  מטופלים מעלים בקבוצות שהם לא מקבלים ומבקשים ממישהו לתת להם

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אפשר לקבל את זה רק בבית המרקחת של הקופה, לא בכל בית מרקחת

ענת מאור: כן, זה מאוד מסורבל

ענת מאור:  תודה על ההזדמנות להיות כאן

ענת מאור:  נשמח להיות חלק בדיונים ובמחשבות לגבי מענים כמי שמייצגים המון חולים

אוריאל בוסו: אתם רואים שהוזמנתם להיות סביב השולחן העגול, תרתי משמע

אוריאל בוסו:  שחר עבוד, מתמודד עם הסרטן ובהנהלת העמותה, בקשה

אוריאל בוסו:  קודם כל, רפואה שלמה

שחר עבוד: תודה רבה

שחר עבוד:  כמו שאתם רואים אני ממש מאושפז, אני שוכב בבית חולים

שחר עבוד:  אני רוצה להודות לכם,  ממש הרגשתי שהתפרצנו לדלת פתוחה

שחר עבוד:  כשגילו לי את הסרטן הייתי בן 38, ממש לא גיל סטנדרטי, וזה היה יותר מזל משכל בהרבה מובנים כי רופאים שדיברתי איתם על בעיות במערכת וראו את ההדמיות שלי חשבו שמדובר בדברים אחרים

שחר עבוד:  בדיעבד, אחרי שהם ראו את הקולונוסקופיה שהייתה אבחנה מבדלת, הם אמרו שיש לי סרטן כבר שנה

שחר עבוד:  זה נבע מזה שאין מספיק ידע, בטח ובטח אצלי כחולה שלא ידעתי לדבר על זה ולחשוב שזו פונקציה או אופציה אצלי

שחר עבוד:  בסקר שערכנו אנחנו רואים שכמעט פי שניים מהחולים שהם מתחת לגיל 50 מתעכבים יותר מחצי שנה אצל הרופאים, חצי שנה לפחות לא מגיעים לקולונוסקופיה אפילו עם דם סמוי בצואה

שחר עבוד:       כשהתחלתי את הגילוי פגשתי את עטר שעזרה לי באופן חסר תקדים עם חוסר המידע

שחר עבוד:  משרד הבריאות מממן חלק מהקמפיינים בקהילה החרדית, בקהילה הערבית ובקהילת הצעירים

שחר עבוד:  אנחנו מנסים להגיע לכמה שיותר קהל ולשבור את הסטיגמות

שחר עבוד:  חשוב מאוד לדעת ש-50% מהחולים הם נשים

שחר עבוד:  נשים עוברות ממוגרפיה, עושות חיסון של צוואר הרחם, בודקות את כל הדברים שהן יודעות ומכירות, אבל דווקא זה מה שבסוף פוגע בהן, וזה פוגע חזק כשהן מגלות את זה מאוחר יחסית

שחר עבוד:  חשוב לעשות קמפיין גם בקרב הנשים וגם בקרב הצעירים

שחר עבוד:  זה סרטן שהורג הרבה, זה פוגע בהמונים

שחר עבוד:  אני מבין שלמשרד הבריאות אין יכולת לעשות את כל הקמפיין

שחר עבוד:  אנחנו מוכנים להרים את הדגל ולקחת את המשימה, וזה מה שאנחנו עושים

שחר עבוד:  שלמה עושה את זה שנים, ואנחנו לאחרונה הצטרפנו

שחר עבוד:  גייסנו שותפים כמו צומת ספרים, תנועת הצופים, ראשי ערים ורשויות מסוימות, אבל ברור שמשרד הבריאות יכול להביא אותנו לכל בית בישראל

שחר עבוד:  תודה רבה על ההזדמנות

אוריאל בוסו: בשמי ובשם כולם אנחנו רוצים לאחל לך רפואה שלמה

אוריאל בוסו:  אנחנו שמחים ששיתפת אותנו בצורה אותנטית, יש לזה משמעות

אוריאל בוסו:  כשאתה אומר "משרד הבריאות", צריך להבין שלמשרד הבריאות יש איזו שמיכה מסוימת

אוריאל בוסו:  המדינה יודעת להשקיע מיליארדים בתמריצים לכלכלה, בחיזוק מקום כזה ואחר

אוריאל בוסו:  במקום לתת תמיכה היא משקיעה בתמריצים, בכל הגילאים ובכל המגזרים

אוריאל בוסו:  פה כדאי להשקיע בגילוי מוקדם, בהסברה, כי ככה נמנע הרבה יותר עלויות

אוריאל בוסו:  אני חושב שגם נציגי האוצר, שמסתכלים על התחשיב הכלכלי, רואים שההשקעה מול ההוצאה במקרה הזה חד משמעית עדיפה

ד"ר שלמה לבקוביץ': קולונוסקופיה עולה בין 600 ל-800 שקלים, לטפל בחולה עולה 300,000, מה שנותן את הפרספקטיבה גם מבחינה כלכלית

אוריאל בוסו: זה אחד, ושניים, במקרה של אובדן ופטירה, המשפחה - -     

ד"ר שלמה לבקוביץ': אני רק הצגתי את העלויות של הטיפול הרפואי, אבל יש את כל הדברים מסביב

אוריאל בוסו: תקציב משרד הבריאות הוא תקציב שהולך וגדל, וגם בתקציב הקרוב הוא אמור לגדול

אוריאל בוסו:  אני  חושב שההשקעה במקרה הזה היא יחסית מינורית

אוריאל בוסו:  אנחנו לא מדברים כרגע על תוספת של מיליארדים, אנחנו מדברים על מודעות

אוריאל בוסו:  שירה קופרמן, מייסדת שותפה ומנכ"לית חלאסרטן

שירה קופרמן: 	כשהייתי פה ב-2018 עם חבר בשם גל אפל דיברנו על סרטן מעי בצעירים, ניסינו לשקף ולזעוק את הזעקה של הצעירים שמגיעים לרופאי המשפחה עם תסמינים אבל שולחים אותם בחזרה כי הם צעירים מידי ואז כשהאבחון מגיע כבר מאוחר מידי

שירה קופרמן:  גל בינתיים נפטר

שירה קופרמן:  חשוב לי מאוד לשתף אתכם במאמר שפורסם השבוע ומדבר על מחלת הסרטן שהיא כבר לא מחלה רק של מבוגרים, זה מאמר שנעשה בשיתוף 44 מדינות

שירה קופרמן:  במאמר כתוב שהעלייה במספר מקרי סרטן המעי הגס שמופיע בגילאים צעירים תלולה במיוחד ושמחקרים מראים שכאחד מכל 10 מקרי סרטן המעי הגס מאובחן בבני 20 עד 50

שירה קופרמן:  כשהיינו פה בשנת 2018 זרקו אותנו מכל המדרגות של ועדת הבריאות, אמרו: "לא, זה בארצות הברית, זה לא קשור לישראל, פה אוכלים פירות וירקות"

שירה קופרמן:  מאז ועד היום עלו אלינו לרגל אונקולוגיים בתחום המעי, שאמרו לנו: "תעזרו לנו להעלות את זה לסדר היום הציבורי, כי גם אנחנו מרגישים שיש עלייה ויש אינפלציה בקרב צעירים"

שירה קופרמן:  עשינו דרך יחד עם "צו מניעה" ועם שותפים נוספים

שירה קופרמן:  במפגש שהיה פה ב-2018 הייתה פה פרופסור אירית בן אהרון, מנהלת המכון האונקולוגי ברמב"ם, שזה נושא שהוא מאוד קרוב לליבה

שירה קופרמן:  אני מרשה לעצמי לדבר בשם מספר אונקולוגים שמתמחים בנושא הזה של סרטן מעי ולבקש מחברי הוועדה להתייחס לאינפלציה של סרטן מעי בקרב צעירים, לחקור יותר לעומק מה קורה בישראל

שירה קופרמן:  לפני שנה רשם הסרטן פרסם שיש עלייה של קרוב ל-5% בקרב צעירים

שירה קופרמן:  זה לא ייעצר בעצמו, צריך לעשות קמפיינים, צריך לדבר בשפה של צעירים, צריך להנגיש את זה בדרך שהיא רלוונטית לקהל הצעיר, צריך לשלב כוחות, לשלב ידיים ולעשות עבודה משמעותית

אוריאל בוסו: 	הוועדה, במסגרת המודעות לסרטן, מבקרת ביום חמישי במרכז לסרטן באיכילוב

שירה קופרמן: 	אנחנו הקמנו מרפאות לצעירים בכל המכונים האונקולוגיים, כשבאיכילוב יש מרפאה מושלמת לצעירים

אוריאל בוסו: ד"ר רטס, האגודה למלחמה בסרטן

רופטה רטס: 	את העניין של הפרסום לגבי גילוי מוקדם צריכים להעלות ביתר שאת

רופטה רטס:  יש גם את העניין של תורשה בסרטן מעי הגס, לכן זה עדיין לא כל כך מקבל את כל תשומת הלב של החברה

רופטה רטס:  אחוז האנשים שמגיעים לבדיקת הסקר הוא עדיין מועט, בסביבות ה50%

רופטה רטס:  אם אני מדבר על החברה הערבית, מדובר על מתחת ל-50%, ואם אני מדבר על החברה היהודית, מדובר על מתחת ל-60%

רופטה רטס:  חושבים שזה רק אצל הגברים, אבל זה גם אצל גברים וגם אצל נשים, כמעט אותו דבר מבחינת אחוזי היארעות המחלה, לכן כל כך חשובות בדיקות הסקר

רופטה רטס:  אחד הדברים שמפריעים מבחינת האחוזים זה שחלק גדול מהאנשים, אחרי שמתגלה אצלם בבדיקה הראשונה דם סמוי בצואה, לא ממשיכים לקולונוסקופיה, שזה דבר שמדאיג

רופטה רטס:  נציגת מכבי ציינה שלחלק מהאנשים שלא ממשיכים בבדיקת הסקר יש מחלות אחרות, אבל הפחד שלנו הוא מזה שאנשים שאין להם מחלות אחרות מתעצלים להמשיך בגילוי של סרטן המעי הגס

רופטה רטס:  רמת ההחלמה מסרטן המעי הגס, אם זה מתגלה באופן מוקדם, עולה ועולה עם כל ההתפתחות של הטיפולים של מחלת הסרטן, לכן זה כל כך חשוב להדגיש את העניין של הגילוי המוקדם

רופטה רטס:  דבר נוסף הוא אורח חיים בריא

רופטה רטס:  אנחנו מנסים לחנך לאורח חיים בריא כבר מגיל צעיר, כבר מכיתות היסודי ומעלה

פרופ' רויטל קריב: 	כשיש מישהו צעיר שחלה בסרטן המעי הגס או כמה בני משפחה שחלו מאוד חשוב להעלות את המודעות לעשות בירור גנטי

פרופ' רויטל קריב:  בירור גנטי כולל בדיקה גנטית שיכולה להגיד אם יש איזו שהיא תסמונת במשפחה שדורשת מעקב של כל בני המשפחה שנושאים את השינוי הזה

פרופ' רויטל קריב:  אם מתגלה נשא במשפחה יבדקו את כל בני המשפחה

פרופ' רויטל קריב:  אם מישהו חלה בגיל 30 אולי גם אח שלו נושא את הגן וצריך להתחיל להיבדק

פרופ' רויטל קריב:   הרבה פעמים התסמונות האלו גורמות לא רק לסרטן מעי גס אלא לעוד כל מיני סוגי גידולים ואז צריך לעשות מעקבים גניקולוגיים, מעקבי שד, דרכי השתן וכו'

פרופ' רויטל קריב:  הקופות היום נותנות הזדמנות לעשות בדיקה גנטית בסיסית בתשלום מינימאלי - חולי סרטן זכאים לעשות את הבדיקה ללא תשלום

קינן בוקר: 	לגבי הפערים הסוציו אקונומיים, מה שצוין כאן קודם, זה בדרך כלל בא בד בבד עם מודעות ועם מקום מגורים

קינן בוקר:  בפריפריה עושים פחות

אוריאל בוסו: למה?     

קינן בוקר: מכיוון שבפריפריה המצב הסוציו האקונומי נמוך יותר, מה שמשליך על אוריינות בריאות, על המודעות לעשות בדיקות כאלו, על הזמינות של הבדיקות

קינן בוקר:  אם מדברים על קולונוסקופיה, צריך לדעת שבפריפריה הזמינות לא שווה

קינן בוקר:  בפריפריה אנשים מחכים היום בתור לקולונוסקופיה אבחנתית

אוריאל בוסו: 	לא תמיד הם האשמים

קינן בוקר: 	למרות שהקולונוסקופיה היא לא בדיקת הסינון בישראל כיום, היא רק בדיקת המשך

קינן בוקר:  הפערים ידועים והם קיימים גם בבדיקות של ממוגרפיה ובדיקות לסרטן צוואר הרחם

קינן בוקר:  אלה דברים שבכלל לא קשורים לבדיקה עצמה, הם קשורים לסוג האוכלוסייה

קינן בוקר:       	את העניין של הגיל הצעיר אנחנו בודקים כל הזמן

קינן בוקר:  ראינו בשנה שעברה, וגם ציינו את זה, שהייתה עלייה של כ-5% בתת קבוצה של נשים יהודיות בגיל 20 עד 34

קינן בוקר:  בשנה קודם הייתה עלייה קטנה מאוד בנשים וגברים ערבים באותה קבוצת גיל, אבל זה לא נמשך

קינן בוקר:  אנחנו רואים פעם כאן עלייה, פעם שם עלייה

קינן בוקר:  אין לנו את מגמת העלייה שרואים בארצות הברית, אבל אני מסכימה לחלוטין שאונקולוגים רואים יותר חולים צעירים

ד"ר שלמה לבקוביץ': לפי הנתונים שלכם מ-2012 יש כל שנה 5% יותר

קינן בוקר: אני את הנתונים שלי מחזיקה פה

קינן בוקר:  אני עושה מגמה לאורך זמן, אני יודעת לחשב את האחוזים

קינן בוקר:  זה לא 5% כל שנה בשנים האחרונות בקבוצת הגיל הזאת

קינן בוקר:  מה שכן, אונקולוגים רואים יותר חולים צעירים

קינן בוקר:  למה? כי האוכלוסייה גדלה

קינן בוקר:  גם אם אין סיכון יותר גבוה בקבוצה הצעירה, בפועל יש יותר חולים

אימאן ח'טיב יאסין: 	השאלה מה עושים עם אלה שמתחת לגיל 50

קינן בוקר: 	כשחולה כזה מגיע לרופא שלו ומציין סימפטומים, העבודה צריכה להיות מול הרופא שיתייחס לסימפטומים, שזו בדיקה אבחנתית, זה כבר לא עניין של גילוי מוקדם

קינן בוקר:  לעשות בדיקה גורפת לכולם בלי סימפטומים ובלי כלום, כרגע אין הצדקה בגיל צעיר

קינן בוקר:  לטפל נכון במי שמגיע עם תלונות לרופא זה סיפור אחר, זה לא קשור לבדיקות האלו

ד"ר שלמה לבקוביץ': פנינו לרופאי המשפחה, כי הרבה פעמים כשרופאי המשפחה רואים בחורה צעירה הם לא חושבים שזה יכול להיות סרטן המעי הגס

ד"ר שלמה לבקוביץ':  יחד עם איגוד רופאי הגסטרו הכנו ניר עמדה כדי שהם יהיו מודעים לזה, אבל הם סירבו להפיץ את זה

אוריאל בוסו: אולי כדאי

קינן בוקר: 	זה סיפור אחר

טטיאנה (טניה) מזרסקי: העלאת מודעות בקרב הצוותים הרפואיים

אוריאל בוסו: נבקש לבדוק את זה

קינן בוקר: דיברנו על ההשוואה לארצות הברית, אבל אנחנו לא באותו מקום כמו ארצות הברית

קינן בוקר:  יותר נכון להשוות אותנו לקנדה או ל-EU, כי שם מערכות הבריאות דומות לשלנו, הן ממלכתיות

קינן בוקר:  בארצות הברית ההמלצה ניתנת בצורה שאתה אמרת כי לאנשים יש ביטוחים פרטיים

קינן בוקר:  יש שם ביטוח פרטי שמאפשר סיגמואידוסקופיה וביטוח פרטי שמאפשר קולונוסקופיה, כשאין מישהו שמרכז את כל הסיפור הזה

קינן בוקר:  אנחנו עושים בקרת איכות על כל הבדיקות בארץ, דבר שלא נעשה בארצות הברית באותה מידה

קינן בוקר:  לגבי העניין של בחירת הבדיקות יש לחשוב על התשתיות, כי לעשות לכולם באופן גורף קולונוסקופיה זה פשוט לא יעבוד

ד"ר שלמה לבקוביץ': לא כולם ירצו

קינן בוקר: 	גם את הרצון בדקו בארץ, כשלא כולם רצו לעשות

קינן בוקר:  חוץ מזה שבמחקר האחרון שהתפרסם לא נראתה עדיפות לקולונוסקופיה כבדיקת סריקה בהפחתת תמותה מהמחלה, אבל נשאיר את זה בחוץ

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שלושת השלבים הראשונים הם גילוי ראשוני של המחלה עד למתן האבחנה, ביצוע בדיקות והתאמת הטיפול

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  עכשיו, ברוך השם, הרפואה מאפשרת להתאים טיפול אינדיבידואלי ואישי שמתאים גם לגיל של החולה וגם לסוג הסרטן

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  בכל השלבים האלה הגורם הכי משמעותי זה עד כמה מהר אפשר לבצע את הבדיקות, העניין של הזמינות והעלאת המודעות בקרב הצוותים הרפואיים שלא מפנים את המטופלים עם התסמינים לבדיקות בזמן

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אנחנו יודעים שדחייה של חודשיים בטיפול מגדילה לפי הסקרים את הסיכון לתמותה מהמחלה ב-33% ושדחייה של שנה עד לתחילת הטיפול מגדילה את הסיכון לתמותה ב-66%

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  חשוב להזכיר לציבור שצריך לדרוש ולבקש מקופות החולים שיפנו אותם לבדיקות של דם סמוי, שזאת בדיקה שלא דורשת הפניה מיוחדת, זה רק לפנות לאחות במרפאה ולבצע את הבדיקה ובמידה ויש חשד והתוצאה לא תקינה צריך לבקש לקבל בדיקות המשך של קולונוסקופיה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מודעות חשובה בקרב כולם, גם בקרב הצוותים הרפואיים וגם בקרב הציבור עצמו

אוריאל בוסו: אני מתכוון לשבת עם משרד הבריאות לגבי מה העדיפות שלהם בפרסום שנתי, לראות איך חלוקת התקציב הולכת, לפי מה, לפי איזו בדיקה

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להודות לכולם, גם למ

אימאן ח'טיב יאסין: מ

אימאן ח'טיב יאסין: מ בהכנת החומר בהתראה קצרה, גם לעמותות, גם לחברי הכנסת שהגיעו ולצוות הוועדה

אימאן ח'טיב יאסין:  כולי תקווה שמהיום הזה נצליח להוציא ולו דבר אחד לפועל כדי להקל על החולים, על ההתמודדות שלהם, וכדי לחסוך עוד כאב

אימאן ח'טיב יאסין:  אין ספק שיש הרבה מה לעשות

אוריאל בוסו: אני רוצה להודות למשתתפים ולחברת הכנסת אימן ח'טיב יאסין על היוזמה לקיום הדיון החשוב

אוריאל בוסו:  ועדת הבריאות רואה חשיבות רבה לקידום והגדלת אמצעי ההסברה והמודעות לגילוי מוקדם של סרטן המעי הגס, חשיבות בהכוונה לביצוע בדיקות לכלל האוכלוסייה, לקבוצות הסיכון וקבוצות הסיכון בחברות החלשות שאינן מודעות או חשופות

אוריאל בוסו:  הוועדה קוראת לכל קופות החולים לאפשר גישה לבדיקת קולונוסקופיה בצעירים בהתחשב בתלונותיהם ובתסמינים שלהם

אוריאל בוסו:  הוועדה קוראת לאפשר ליווי תזונאית אונקולוגית לחולים

אוריאל בוסו:  הוועדה מבקשת לאמץ את הנושא של ליווי של חולים

אוריאל בוסו:  הוועדה קוראת לביטוח לאומי להגדיל אולי במעט את אחוזי הנכות לחולי סרטן החלחולת, הרקטום

אוריאל בוסו:  הוועדה מבקשת להקל את הבירוקרטיה בכל הקשור לסטומה, שזאת נקודה שעלתה כאן

אוריאל בוסו:  אנחנו נמשיך ונעקוב

אוריאל בוסו:  דלתי ודלת הוועדה פתוחות בפני כל מי שמלווה את הנושא, יישר כוח לכם

אוריאל בוסו:  אנחנו מבינים שקיבלנו את מאור עטר במתנה, את זה שהיא שנמצאת פה, זה לא מובן מאליו, ועל כך אנחנו מודים לקדוש ברוך הוא

ד"ר שלמה לבקוביץ': רק רציתי להגיד לכל הצעירים שידברו עם אימא ואבא, שידאגו שהם ילכו להיבדק כדי להציל אותם

אוריאל בוסו: תודה רבה, הוועדה הסתיימה