הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 5, 2023-02-20 00:00

נעמה לזימי: שלום, צוהריים טובים

נעמה לזימי:  אני ממש שמחה לפתוח את הדיון הזה על פיתוח יעדי בר קיימא של האו"ם, ה-SDG

נעמה לזימי:  ולפני שאני אדבר על זה, אני אספר איך הגעתי לנושא הזה ולמה ביקשתי שהוא ייכנס בסמכויות הוועדה החשובה הזאת, ועדת הצעירים, וכמה אני רואה את הנושא הזה של ה-SDG קשור קשר הדוק לראי הדורות הבאים ולצעירים וצעירות בישראל

נעמה לזימי:      אז אני אספר שלפני שהגעתי לכנסת הייתי חברת מועצת העיר חיפה, ושם הקמתי את הוועדה לשוויון מגדרי

נעמה לזימי:  היא לא הייתה לפני כן, וראיתי בזה ערך חשוב

נעמה לזימי:  שוויון מגדרי בזירה המוניציפלית זו סוגיה מאוד חשוב לביטחון אישי, ספורט נשים, רווחה, אפילו ייצוג על במות עירוניות

נעמה לזימי:  זה נוגע לכל תחומי החיים שאנחנו אפילו לא משערות בנפשנו

נעמה לזימי:      חלק ממי שהובילו פרויקט בזמנו, שנקרא "עיר לכולן חיפה" היו "איתך מעכי" שנמצאות פה איתנו, באמת ארגון יקר לליבי

נעמה לזימי:  וגם כחלק מיעדי ה-SDG זה שוויון מגדרי

נעמה לזימי:  ובעצם ככה נחשפתי בכלל לדבר המדהים והמבורך הזה

נעמה לזימי:       לאחר מכן גם נשלחתי למשלחת עירונית בגרמניה, שעוסקת ביעדי האו"ם ברמה המוניציפלית, ואיך הדבר הגלובלי באמת מתחבר לנו גם לזירה המקומית בכל מיני אופנים

נעמה לזימי:  והבנתי כמה התחום הזה הוא לא רק מרתק, הוא פוגש אותנו גם ביום-יום ואיך אפשר לאמץ את עצמנו כחברה ולעסוק ביעדים הללו בכל תחום ותחום אם נחליט להסתכל על זה בראי יעדי הפיתוח הבא קיימא

נעמה לזימי:      וכמה זה מדהים, מפסולת טכנולוגית ועד למיגור עוני, ופשוט לא ייאמן איך שאפשר להסתכל על זה ולקיים פה עולם בריא יותר, נכון יותר, מכל היבט, ובטח בהסתכלות על הדורות הבאים והעתיד

נעמה לזימי:      אז אני מאוד מאוד שמחה שזה גם חלק מסמכויות הוועדה הזאת, ואני שמחה על הדיון הזה

נעמה לזימי:  אני אגיד שעוד יותר אני שמחה שזה דיון מסגרת

נעמה לזימי:  דיון שנדבר בו ונדון באיך היינו רוצים לבנות את המשך הפעילות שלנו בנושא, להבין איפה המטרות והיעדים שלנו, ואני רואה בזה באמת לקיחת אחריות של המדינה

נעמה לזימי:       אם הייתי חושבת מה אני יכולה להגיד, מה זה ה-SDG, זו מדינה שלוקחת אחריות על המקום הזה

נעמה לזימי:  לא רק על אזרחיה, אלא גם על המרחב וגם על הסביבה, וגם על התפיסה של מורשת ושל תרבות ושל חברות מחלשות ושל תשתיות, מכל הסוגים

נעמה לזימי:  ואיך הדבר הזה שהוא מאוד גדול וזה כאילו שם כולל, יכול להיות ממש בפרטים הקטנים ובכל מעשה שנעשה פה, ואיך זה גם מצעיד את ישראל אל עבר עתיד טוב יותר, שמסתכל קדימה, אל הטווח הרחוק, ולא רק על הטווח הקצר, ולא רק מסתכל על הכאן ועכשיו, אלא איך כל צעד שנעשה בעצם משליך עלינו קדימה ועל הדורות הבאים, והייתי מגדילה ואומרת, העיסוק בחיים עצמם

נעמה לזימי:      אז אני באמת שמחה לפתוח את הדיון הזה

נעמה לזימי:  אני מודה מודה לכל השותפים והשותפות שהגיעו לפה, גם ממשרדי הממשלה והארגונים השותפים, ואני גם אתן לכולכם לדבר

נעמה לזימי:  וכמובן, תודה למנהלת הוועדה ולייעוץ המשפטי על ההכנה לדיון, ולאורי

נעמה לזימי:      וכן, אני אשמח לפתוח בסקירה של הממ"מ, שגילינו שיש לנו תשוקה משותפת לנושא הזה, וזה כבר מבורך מאוד

נעמה לזימי:  לשירי היקרה, אז תודה רבה גם על הנכונות ללוות אותנו בנושא הזה לטווח ארוך, כי פה, אני כבר אומרת, זה לא דיון אחד

נעמה לזימי:  זאת סמכות של הוועדה, ונרצה ללוות את החלטת הממשלה וסוגיות נוספות שבטח גם יגיעו בתקציב הקרוב, ובכלל לתקופה ארוכה

נעמה לזימי:  בדיוק כמו כוונת היעדים הללו – בר קיימא, תקופה ארוכה, לטווח הרחוק, ושנעשה את זה יחד

נעמה לזימי:  תודה

ראובן ארזי: תודה רבה, גברתי יושבת הראש

ראובן ארזי:  אז כמו שאמרת, אני רק אגיד בכמה מילים שהכנסת ומרכז המחקר והמידע יחד איתה, עוסקת בנושא של יעדי פיתוח בר קיימא בערך מ-2017, כשהנושא הזה בכלל התחיל בכנסת מהחטיבה לקשרים בין-לאומיים, שבאו ואמרו, יש איזה נושא שהוא נושא מאוד מאוד חם, בפרלמנטים ברחבי העולם, בכל הכנסים, כולם מדברים בשפה הזאת, ואנחנו חייבים להבין ולראות איך הכנסת משתלבת בתוך הנושא הזה

ראובן ארזי:  ואז אנחנו גם התחלנו להיכנס לזה ברמת התוכן, לראות איך מורידים את זה לרמת מדיניות, מה קורה במדינות שונות גם בהקשרי מדיניות, גם בהקשר של מנגנונים ממשלתיים, פרלמנטריים, לפיקוח על הנושא של ה-SDG

ראובן ארזי:       מה שהתבקשתי לעשות פה היום זו סקירה מאוד מאוד ראשונית, שכמובן על כל אחד מהנושאים אפשר להעמיק, אם באמצעות מסמך של ממ"מ, אם זה באמצעות שיחה

ראובן ארזי:  אבל תרגישו חופשי לעצור אותי, להגיד לי לעבור הלאה, או לחילופין, לנסות להעמיק באיזשהו נושא

ראובן ארזי:      אז רוב הקהל פה מכיר ומבין, אז אני אעבור על זה מאוד מאוד מהר

ראובן ארזי:  דבר ראשון, נתחיל במושג

ראובן ארזי:  פיתוח בר קיימא, או קיימות הוא מושג שקבעו כבר ב-1988, שזה פיתוח העונה על צורכי העובד בלי לפגוע ביכולת הדורות הבאים לענות על צורכיהם

ראובן ארזי:  כשהדורות הבאים יכול להיות הילדים שלנו, ובמקרה של התמונה הזאת בחרתי דווקא לשים ילדים של יצורים אחרים בעולם שלנו

ראובן ארזי:      המושג של פיתוח בר קיימא הוא הפעם הראשונה שלקחו את שלושת התחומים: סביבה, חברה וכלכלה, וניסו לשזור אותם אחד בתוך השני וניסו לראות איך יש להם השפעה הדדית אחד על השני

ראובן ארזי:  כשמתוך השיח הגדול הזה, אני חושבת שעד היום אם תשאלו אנשים ברחוב מה זה קיימו, שזה מושג שמשתמשים בו הרבה, הרוב, במקרה הטוב, יגידו "זה איכות סביבה", ויהיה לאנשים מאוד מאוד קשה להגדיר מה זה קיימות, ובפרט מהי מדיניות מקיימת, כלומר, מה צריכה לעשות ממשלה כדי להביא אותנו לעתיד בר קיימא או למדיניות מקיימת

ראובן ארזי:      אז ניסיתי להגדיר את זה בצורה כזאת: הטמעת שיקולים מתחומי החברה, הכלכלה והסביבה בתהליכי קבלת ההחלטות וקביעת המדיניות, תוך התבוננות בשיקולים האלה כמערכת אחת בעלת השפעות הדדיות בטווח המיידי ובטווח הארוך

ראובן ארזי:       זאת אומרת שיש לנו כמה אלמנטים פה

ראובן ארזי:  גם הקשר ההדדי בין הגורמים האלה, איך הם מדברים אחד עם השני והעובדה שאי אפשר להפריד בין חברה, סביבה וכלכלה, וגם טווחי הזמן השונים

ראובן ארזי:  זאת אומרת, החשיבות של הסתכלות גם על הטווח המיידי וגם על הטווח הבינוני והארוך

ראובן ארזי:  וזה כמובן חשוב במיוחד בוועדה הספציפית הזאת, שעוסקת בצעירים, ולפי תחומי העיסוק של - - - לא מדובר ספציפית רק בנושא של ילדים כיום, אלא בכלל החשיבה של הצעירים כמייצגי הדורות הבאים

ראובן ארזי:      מתוך הניסיון הזה של ליצור הבנה של מהי מדיניות מקיימת, היו כל מיני ניסיונות במהלך השנים, של האו"ם ושל גופים אחרים, לגבש אמירה של מה צריכים להיות היעדים או איך נראית מדיניות של פיתוח בר קיימא

ראובן ארזי:  זה התחיל מ-1992, כשקבעו את אג'נדה 21, זאת אומרת, מה צריכה להיות האג'נדה העולמית למאה ה-21, המשיך בתחילת שנות האלפיים, כשנקבעו יעדי המילניום, שעסקו בעיקר ביעדים למדינות המתפתחות, ובשנת 2015 קבע האו"ם את יעדי פיתוח בר קיימא, שהינה הם

ראובן ארזי:      במהלך המצגת הזאת תראו המון צבעים

ראובן ארזי:  כיוון שאם יש משהו שחזק ב-SDG זה הגרפיקה

ראובן ארזי:  הגרפיקאי של הדבר הזה צריך לזכות בפרס נובל על מה שעשה מבחינת הוויזואליות של הדבר הזה

ראובן ארזי:      יעדי פיתוח בר קיימא, כמו שאמרתי, נקבעו בשנת 2015, ונקבעו 17 מטרות גדולות שבעצם עוסקות בכול, כמעט בכול

ראובן ארזי:  החל בדברים שהם מאוד מאוד חברתיים, או חברתיים-כלכליים, כמו סוגיית העוני, מיגור רעב, בריאות, חינוך, שוויון מגדרי, דרך סוגיות שנחשבות יותר סביבתיות, במידה מסוימת, מים, אנרגיה, אקלים, החיים על פי היבשה, החיים מתחת לים

ראובן ארזי:  סוגיות יותר כלכליות פרופר, דברים שקשורים בתעשיות, סוגיות של עירוניות וכו'

ראובן ארזי:  שלום, ממשל

ראובן ארזי:       זאת אומרת, באמת באמת יעדי פיתוח בר קיימא עוסקים בהמון המון נושאים, אפשר להגיד שזה באמת כמעט עוסק בכול

ראובן ארזי:  ל-17 המטרות האלה נקבעו, בתוך כל אחת מהמטרות נקבעו יעדי משנה, 166 יעדי משנה, ולכל אחד מיעדי המשנה האלה יש גם אינדיקטורים מדידים

ראובן ארזי:      זה האתר של הלמ"ס, שאני גם אחמיא ללמ"ס על ההנגשה של היעדים והמדדים, קשה קצת לראות, אבל אם תלחץ על אחד מהם, לא משנה איזה, "מיגור העוני יעד 1", דווקא הפניתי לאתר של הלמ"ס, כדי שנוכל לראות את זה בעברית

ראובן ארזי:       אז על כל אחד מהיעדים, אנחנו רואים, יש מטרות, כמו "עד 2030 מיגור העוני החמור עבור כולם ובכל מקום", שפה ”או"מית” מאוד, ובתוך כל אחד מהדברים האלה יש גם ממש מדדים

ראובן ארזי:  מהו אחוז האוכלוסייה שחיה מתחת לקו העוני הלאומי לפי מין וגיל; האם יש או אין תוכניות למיגור עוני וכו'

ראובן ארזי:  אפשר לעבור על כל אחד מהיעדים, אנחנו לא נעשה את זה, אבל בכל אחד מהם יש דברים דומים

ראובן ארזי:      מה שאנחנו יכולים לראות באתר של הלמ"ס זה איפה יש מידע בלמ"ס, ואיפה אין מידע

ראובן ארזי:  זאת אומרת, יש מדדים שאין לנו מידע לגביהם היום בלמ"ס

ראובן ארזי:      האתגר הגדול הוא איך לוקחים את כל 17 היעדים האלה, שכמו שאמרנו, עוסקים בכול, והופכים אותם למדיניות אחודה

ראובן ארזי:  יש אפילו בתוך היעדים יעד שעוסק בזה, של חיזוק התחום של מדיניות אחודה לפיתוח בר קיימא

ראובן ארזי:       מבחינת מדיניות אחודה, יש לנו פה כמה אתגרים

ראובן ארזי:  יש פה גם כל מה שקשור באחידות אנכית, זאת אומרת, מדובר ביעדים שנקבעו ברמה הגלובלית, חלקם נוגעים למדינות מתפתחות, חלקם נוגעים למדינות מפותחות, חלקן נוגעים לכולן

ראובן ארזי:  זה משהו מאוד מאוד כללי שאחר כך צריך להוריד אותו לרמת המדינות, זאת אומרת, צריך לעבור מהרמה הגלובלית לרמת המדינה, ליעדים שרלוונטיים לכל מדינה ומדינה, ובחלק מהמקרים גם להגיע ממש לרמה המקומית, כי אנחנו נראה אחר כך שיש גם, לדוגמה, רשויות מקומיות, כמו שהזכרת בהתחלה, רשויות מקומיות שכבר קובעות לעצמן יעדים, ואפילו חברות עסקיות וארגונים חברתיים וכו'

ראובן ארזי:  אז זו מדיניות אחודה, ברמה של מה הרמה של היעדים

ראובן ארזי:       האחידות השנייה צריכה להיות רוחבית

ראובן ארזי:  מדובר בהרבה מאוד נושאים, אז דבר ראשון, קצת קשה לראות, אבל מה שאנחנו יכולים לראות למעלה, זו העובדה שהנושאים האלה, דבר ראשון, מדברים אחד עם השני

ראובן ארזי:  זאת אומרת, הם לא כל נושא בנפרד

ראובן ארזי:  יש לנו באמצע את יעד 5, זה שוויון מגדרי

ראובן ארזי:       שוויון מגדרי, למשל, אפשר לראות אותו בכל אחד ואחד מהיעדים האחרים

ראובן ארזי:  אפשר לראות אותו ביעד 11 של עירוניות בהקשר של ביטחון אישי, ואפשר להסתכל עליו בבריאות, בכל מה שקשור בהנגשת שירותי בריאות לאנשים, לדוגמה

ראובן ארזי:      אז זה סוג נוסף של מדיניות אחודה, והחלק השלישי הוא העניין המוסדי והעובדה שמדובר בהרבה מאוד משרדי ממשלה וגופים מוסדיים שמתעסקים בנושאים האלה, שצריכים לדבר אחד עם השני ולעשות איזושהי מדיניות

נעמה לזימי: זה קשה בישראל

ראובן ארזי: זה קשה בכל מקום, אבל בישראל בהחלט זה אתגר

ראובן ארזי:       אם ננסה להסתכל על מה הייתה המטרה ואיך מטמיעים את היעדים האלה לתוך הליך תכנון לאומי, אז כמובן יש מאפיינים של מדינות שונות, וחלק מה-SDG, הם מצהירים על זה, זאת אומרת, אף אחד לא חושב שמדינה תבוא ותיקח את ה-SDG כמו שהם ותיישם אותם אצלה

ראובן ארזי:  כי יש יעדים שפשוט לא רלוונטיים לכל המדינות

ראובן ארזי:  לדוגמה, חיבור למים זורמים

ראובן ארזי:  במדינות מסוימות זה האתגר המרכזי, בישראל יש לנו 99% חיבור למים זורמים, אז כמובן שיש חשיבות מאוד גדולה להתייחס לאחוז האחד הזה שלא מחובר למים זורמים, מצד אחד

ראובן ארזי:  אבל מצד שני, ברור שזו לא הבעיה המרכזית של מדינת ישראל, ולכן יש צורך בקביעה של סדר עדיפויות מדינתי, לאומי, בכל מדינה ומדינה

ראובן ארזי:       זה יכול בסופו של דבר לבוא לידי ביטוי או בתוכנית לאומית ייעודית, או בשילוב בתוכניות קיימות

ראובן ארזי:  וכל מדינה צריכה איזשהו מנגנון ביצוע, איזה שהם גופים שעוקבים אחרי הדבר הזה, וגם ברוב המדינות אנחנו נראה מנגנונים של בקרה ודיווח

ראובן ארזי:  או דיווח לפרלמנט, ובנוסף גם דיווח לאו"ם

ראובן ארזי:  רוב המדינות מדווחות כל כמה שנים לאו"ם את התוכנית שלהן ואת ההישגים שלהן בתחום ה-SDG

ראובן ארזי:  וכמו שניתן לראות, יש מדינות שממש יצאו בתוכנית פעולה לאומית

ראובן ארזי:  יש פה את התוכנית של פינלנד, התוכנית של אירלנד, ויש גם ערים, זאת דוגמה של ניו יורק, אבל כמובן יש עוד רבות אחרות

ראובן ארזי:      אני כן רוצה לציין גוף אחד שהוא מרכזי לנו בהקשר הזה, ה-OECD, שישראל חברה בו ואני כן מזכירה אותו כי כמו שאמרתי קודם, יש לנו הרבה שיח סביב מדינות מתפתחות

ראובן ארזי:  ה-OECD דווקא לקח מאוד ברצינות את הנושא של ה-SDG, על אף שאפשר להסתכל על זה כתחום שלא כל כך קשור או שפחות קשור למדינות החברות ב-SDG

ראובן ארזי:       ה-OECD מוציא כל כמה זמן דוח של פערים, זאת אומרת, מה המרחק של מדינות מהיישום של היעדים, תוכנית פעולה של ה-OECD, איסוף מידע שאנחנו צריכים לדווח ל-OECD וכו'

ראובן ארזי:       אני כן אגיד מילה לגבי התפקיד של פרלמנטים

ראובן ארזי:  עוסקים בנושא גם באמצעות חקיקה, גם בפיקוח על תקציב

ראובן ארזי:  יש מדינות שממש מדווחים במסגרת התקציב על היישום של ה-SDG, כמובן במסגרת פיקוח עבודת הממשלה ודיון ציבורי

ראובן ארזי:      כמה מילים אחרונות על העניין של ישראל וה-SDG

ראובן ארזי:  אני לא ארחיב פה כי אני חושבת שהמשרדים ידברו על זה עוד מעט

ראובן ארזי:  אני לא ארחיב פה יותר מדי, אני כן אגיד שקמה ב-2018 ועדה בין-משרדית ודווח דיווח ראשון לאו"ם בשנת 2019

ראובן ארזי:  ההובלה של הנושא הזה בארץ היא של המשרד להגנת הסביבה ומשרד החוץ

ראובן ארזי:  יצאו כמה דוחות לגבי מה המיקום של ישראל היום ביחס ל-SDG

ראובן ארזי:  אני כן אגיד שהדוח שהוצג לאו"ם הוא יפה, מפורט מאוד, ארוך מאוד, עם המון המון נתונים, שיש בו גם איזשהו אלמנט פרסומי, בואי נקרא לזה ככה, זאת אומרת, הוציאו בצורה מאוד יפה את הדברים המאוד טובים שקורים בישראל בהקשר של ה-SDG, כנראה פחות ביקורתי

ראובן ארזי:  יש גופים אחרים שכן עשו בדיקה קצת יותר ביקורתית לגבי המצב של ישראל

ראובן ארזי:  שוב, קשה לראות, זה נגיד משהו שנעשה ב-OECD, נקודות חוזקה של ישראל לפי ה-OECD הן כן הרבה פעמים בתחום הבריאות, בתחום המים, זאת אומרת, יש נקודות שממש ציינו את ישראל לטובה

נעמה לזימי: בתחומים של מדינות מתפתחות

נעמה לזימי:  תשתיות מים זה - - -      

ראובן ארזי: זה לא רק תשתיות, התפלה בישראל, וביוב, אלה דברים שישראל באמת באמת מתקדמת בהם

ראובן ארזי:  הנושאים הבעייתיים, דיברו על הנושא של העוני, פערים חברתיים, ועל סוגיות סביבתיות בצורה מאוד משמעותית, זאת אומרת, פער גדול יחסית ממדינות OECD

ראובן ארזי:  ויש עוד גופים שעשו בדיקות של ישראל לעומת מדינות אחרות

ראובן ארזי:  אז מתוך 163 מדינות, ישראל, מבחינת הדירוג, במקום 49

ראובן ארזי:  במצגת אפשר לראות באילו תחומים ישראל יחסית מובילה או במגמה חיובית, ובאילו מקומות היא במגמה יחסית שלילית

ראובן ארזי:  אפשר לראות את התחומים הסביבתיים כבעייתיים

ראובן ארזי:       החלטת הממשלה, אני משערת שידברו עליה, אבל בעיקרון החלטת הממשלה הציעה לפתח מדדי פיתוח בר קיימא בהקשר של כיווני הפעולה האסטרטגיים שלה, המועצה הלאומית לכלכלה ניסו לקשור את התחומים של כיווני הפעולה האסטרטגיים עם ה-SDG

ראובן ארזי:  מחשבה יפה וחיובית שלא כל כך קרתה כי לא כל כך גובשו כיווני פעולה חדשים

ראובן ארזי:       אני כן אגיד שמבחינת יישום החלטת הממשלה, בסופו של דבר לא קרה יותר מדי בשנים האחרונות

ראובן ארזי:  גם מבחינת דיווח לממשלה, גם מבחינת כינוס הוועדה הבין-משרדית וכו'

ראובן ארזי:  יש לזה הרבה סיבות, גם הקורונה במהלך השנים האחרונות, גם חילופי ממשלות בשנים האחרונות, שזה כמובן משהו שנצטרך לשים לב אליו, אבל אני משערת המשרדים יציגו

ארז מלול: עכשיו יש ממשלה יציבה, אז הכול יבוא על מקומו בשלום

ראובן ארזי: ואני כן אגיד משפט אחרון, ביקורת על SDG

ראובן ארזי:  ה-SDG יכול להיות כלי מאוד מאוד חזק אם לוקחים אותו למקום פרקטי

ראובן ארזי:  אם נשארים בהמון המון מילים יפות באוויר, מילים או"מיות באוויר, יש פה בכנה של תפסת מרובה לא תפסת, מבחינת כמות נושאים

ראובן ארזי:  ויש חשיבות מאוד גדולה בלהפוך את היעדים המאוד גלובליים האלה לרלוונטיים וספציפיים למדינת ישראל ולמשרדי הממשלה

נעמה לזימי: תודה רבה רבה, שירי, גם על הסקירה, וכמובן נשמח שתיתני לנו עוד הארות בהמשך, בטח יהיו פה שאלות

נעמה לזימי:       אני כן רוצה לעבור למשרדים הממונים

נעמה לזימי:  רק להגיד שחברי הכנסת מלול וניר הצטרפו אלינו

נעמה לזימי:  בגלל שזה דיון מסגרת, נשמע רק את המשרדים

נעמה לזימי:  נהוג שחברי הכנסת מדברים קודם, אבל כאן אני רוצה שנשמע כולנו את האורחים שלנו

נעמה לזימי:  אז משרד החוץ, השגריר גדעון בכר, שליח מיוחד לשינוי אקלים וקיימות, אני שמחה שאתה פה ותודה רבה

נעמה לזימי:  הבמה שלך

גדעון סער: תודה רבה לך, גברתי יושבת הראש, על הדיון הזה

גדעון סער:  זה דיון חשוב, הנושא של ה-SDG הוא בהחלט נושא חשוב, וראוי שהוא יטופל וראוי שהכנסת תתייחס אליו ותטפל פה, ולכן הפגישה הזאת מאוד מבורכת

גדעון סער:      מבחינת הטיפול ב-SDG, אנחנו רואים שבעצם מדובר ב-17 יעדים שכוללים את כל תחומי החיים של הממשלה, של השלטון המקומי

גדעון סער:  כל אחד מאיתנו חי את כל 17 ה-SDG

גדעון סער:  זה דבר שקשה לתכלל אותו וקשה לקדם אותו

גדעון סער:  מצד שני, זה גם דבר שנעשה כל הזמן על ידי המשרדים השונים

גדעון סער:  הזכרתם את היעד הראשון והשני, אפס רעב ואפס עוני וכן הלאה, אלה דברים שמטופלים בשגרה על ידי המשרדים הרלוונטיים

גדעון סער:  זה לא דבר שצריך בשבילו את ה-SDG

גדעון סער:      מן הצד השני, כפי שנאמר פה בסקירה, ה-SDG יוצרים איזשהו כלי שאנחנו יכולים להשתמש בו ולהנחיל אותו בצורה רוחבית על כל הפעילות והעבודה שלנו

גדעון סער:      אני יכול להגיד שנעשתה עבודה, אבל בוודאי לא מספקת

גדעון סער:  גם היו לזה סיבות, כפי שנאמר, היה קורונה, חילופים, בחירות, דברים מהסוג הזה

גדעון סער:  אני חושב שהיינו יכולים לעשות יותר בתחום הזה

ארז מלול: מה זה קשור לבחירות? סתם, להבין

ארז מלול:  תפקידים הממשלה - - -     

נעמה לזימי: לא, כי אי-יציבות פוליטית, אם לא עובר לך תקציב, אתה צריך לתקצב דברים מסוימים

ארז מלול: אבל היה איזה תקציב מסוים, ופקידי הממשלה המשיכו לעבוד

גדעון סער: נכון, אבל אתה צריך לזה, גם עכשיו, לדוגמה, אין לנו תקציב, אם היינו רוצים לעשות איזה משהו, אנחנו תקועים בלי תקציב

נעמה לזימי: יש לזה השפעה

גדעון סער: יש הרבה, כפי שנאמר, יש הרבה הסברים למה דברים לא התקדמו

נעמה לזימי: אבל השאלה שלי, לתקציב הקרוב, שהוא אמור להיות תקציב דו-שנתי, האם יש איזושהי היערכות סביב החלטת הממשלה וסביב המשרדים, אפילו לחלק מהיעדים?     

גדעון סער: לא כדבר הזה כדבר, לא כמכלול

גדעון סער:  אולי המשרדים האחרים עושים את הדברים באופן פרטני, כל אחד משלו

נעמה לזימי: לא, רגע, אני רק רוצה לשאול

נעמה לזימי:  אתם בעצם שני הגורמים שמינו, גם הגנת הסביבה, כמובן איילת רוזן תכף תדבר גם היא

נעמה לזימי:  מה הצעדים שלכם מול המשרדים ברמת התכלול והתכווננות תקציבית, אפילו חלקיק

נעמה לזימי:  מובן לי שלא מתקנים את העולם בתקציב אחד, אלא איפה אנחנו מסתכלים על יעדים ששמנו כמטרה ואיך אנחנו משפרים חלק מהמדדים, בעצם, האינדיקטורים שהם מדידים

גדעון סער: אז יעד מרכזי שלנו היה יעד 13, שינוי האקלים

גדעון סער:  זה היה דבר שעבדנו עליו הרבה מאוד בשנה האחרונה, עם ההשתתפות של המדינה בפעם הראשונה בוועידת האקלים, COP 27 בשארם א-שיח', אנחנו גם ניהלנו שיחות ופגישות עם משרדי ממשלה ועם השלטון המקומי

גדעון סער:  אבל להגיד שאנחנו, וזאת גם ביקורת עצמית, להגיד שהדברים נעשו כפי שהיה ראוי שייעשו, אז אני לא יכול להגיד את הדבר הזה

גדעון סער:      מן הצד השני, אני חושב שגם צריך לבוא ולהסתכל על כמה דברים שיש בהחלטת הממשלה הזאת

גדעון סער:  החלטת הממשלה אומרת שאת המדדים שאנחנו צריכים, שזו השיטה שצריכה לעבוד, הם צריכים להיגזר מהסוגיות האסטרטגיות, וכל עוד אין לנו סוגיות אסטרטגיות, אנחנו לא יכולים לפתח את המדדים האלה

נעמה לזימי: אני אתן רגע, אם אפשר, דוגמה

נעמה לזימי:  אני יודעת שביום רביעי הקרוב, ארז, זה גם אליך, מעניין, כי גם אני מצמידה חוק זהה לזה

נעמה לזימי:  ביום רביעי עולה הצעת חוק הרשות למיגור עוני

נעמה לזימי:  זה דבר יפה, לא סתם גם הגשתי בעצמי

נעמה לזימי:  האם אפשר, נגיד, הצעה כזאת, בגלל שזה נגיד יעד ממש מאובחן, להסתכל על תתי-היעדים ולהגיד איך אנחנו מסתכלים על הרשות הזאת כרשות מתכללת, נגיד על היעד הספציפי הזה

נעמה לזימי:       אני, האמת, יודעת שכל מהפכה היא מהפכה

נעמה לזימי:  לא תמיד עושים 17 ביחד

נעמה לזימי:  אבל אם, נגיד, אני מפנה את זה בכוונה אליך, כי אני חושבת שיכול להיות לך פה ממש משקל מדהים לזה, האם אפשר לעשות שיתוף פעולה כזה בין הגופים המתכללים ל-SDG, ולראות איך הרשות מסתכלת מול יעדים מדידים אמיתיים

נעמה לזימי:  כמובן, יש גם סוגיות ישראליות מקומיות, אני לא אקח את זה, אבל איך אפשר לאחד ביניהם?     

ארז מלול: השאלה היא מה הסמכות שניתנה לרשות

ארז מלול:  אם הסמכות שלה לטפל פנים-אזרחי או גלובלי

נעמה לזימי: לא, זה לא גלובלי

נעמה לזימי:  הגלובלי זה הדיווח

נעמה לזימי:  בעצם, היעדים האלה של האו"ם הם איך כל מדינה עומדת ביעדים

נעמה לזימי:  לא ברמת הלהשוות, אלא להסתכל על היעדים ונגיד, איך הם מודדים עוני? ואז לראות אם יש לנו איזה שהם קריטריונים בודדים אל מול יעדי האו"ם

נעמה לזימי:  אני מעלה את זה רק כדי להבין רגע את הספקטרום שאפשר לעבוד איתו, ולראות איך אפשר מול יעדי האו"ם להפוך את הרשות למשהו ש - - -     

ארז מלול: מול מי עבדתם עד עכשיו? לפני הרשות שיושבת הראש מדברת עליה

גדעון סער: מול מגוון של משרדי ממשלה, מול שלטון מקומי וכן הלאה

גדעון סער:  זה מי שעבדנו איתם

ארז מלול: אז את מציעה שבנושא העוני רק, הם יעבדו

נעמה לזימי: לא, אני אומרת, אם כבר הזדמן שבאמת ביום רביעי הזה זה יעבור, בגלל שאני מצמידה חוק זהה, זה בראש שלי, אז בדיוק אני אומרת, מיגור עוני

נעמה לזימי:  אם אפשר רגע לחבר בין השניים, למשל, ולהגיד, בואו ננסה אל מול יעד האו"ם הזה להתכוונן שהרשות הזאת תיקח על עצמה לעמוד בכלל התת-יעדים של האו"ם למיגור העוני, שזה כמובן מתכתב עם המדיניות המקומית שלנו

ארז מלול: החלטת ממשלה הם כבר אמרו כוונה ליישם את דוח אלאלוף, את מכירה אותו בטח

נעמה לזימי: וגם החלטת הממשלה של היעדים, שזה מעולה

ארז מלול: ודאי שאפשר למזג את הדברים ולראות איך אפשר להציב יעדים בהתאם למה - - - את צריכה להזמין את הרשות ואת מי שזה, ולחבר

נעמה לזימי: אני אשמח שגם נהיה כוועדה אולי גורם מחבר לעניין הזה

נעמה לזימי:  רק בהנחה ובתקווה גם שהחוק הזה יעבור בקריאה שלישית ויהיה אמיתי, לא סמלי

נעמה לזימי:  אז אני אומרת, הינה דוגמה שאני חושבת איך הכנסת כגוף מחוקק יכול להיות ממש לעזר למימוש קביעת היעדים

נעמה לזימי:  ואני חושבת שיש לנו תפקיד מרכזי בדבר כזה

נעמה לזימי:  אגב, בעוד דברים, חינוך איכותי, חדשנות, אני חושבת שאנחנו גם, ולא רק הממשלה, צריכים להיות חלק כמעורבים

נעמה לזימי:  דווקא בגלל שיש תתי-יעדים, אני באמת אומרת שכל יעד שהוא קטן, אפשר גם לראות איך אנחנו כגוף המחוקק של ישראל יכולים להיות כאן ממש לעזר לעוד סוגיות מאוד משמעותיות

ארז מלול: אבל כל זמן שלא נפתרת בעיית התקציב, נראה לי, אנחנו סתם - - -     

נעמה לזימי: לא, אבל להפך

נעמה לזימי:  אני אגיד לך למה

נעמה לזימי:  כי אם התקציב לא ייתן לזה ביטוי כלשהו, אז זה באמת יהיה יותר סיזיפי וקשה

נעמה לזימי:  אמרנו רק לא אפשרי, אבל כל דבר זה

נעמה לזימי:  אבל אם התקציב ישקף, נגיד, רצון לעמוד בהחלטת הממשלה לטווח ארוך, זה כמובן

נעמה לזימי:  אז אפילו תקצוב, ועדה רב-משרדית, שמשרדים שנבחרו יעמדו בראשה, או כל דבר כזה שיכול לתת רגע הסתכלות

נעמה לזימי:       כי בעצם עוברת החלטת ממשלה, יש מחקר, יש אנשים אמונים, אבל מה שקורה זה שיש ניתוק, תקנו אותי אם אני טועה, בין זה לבין העבודה המתכללת, ובעצם זה חבל

נעמה לזימי:  אני לא אומרת סתם

נעמה לזימי:  גם בגלל, אתה יודע משהו, חבר הכנסת מלול? צריך להתחיל להרגיל את המשרדים שלנו לדבר אחד עם השני

נעמה לזימי:  יותר מדי דברים נעשים בלי לדבר אחד עם השני

נעמה לזימי:  וזה אינטרס של כולנו בסוף

נעמה לזימי:       היועצת המשפטית, בבקשה

תמי סלע: אני מתחברת לדיון שממנו הגעתי, בנושא של הגיל הרך, ובאמת, משבר, הגדירו את זה בוועדה כמשבר לאומי, אני לא ממציאה

תמי סלע:  אבל באמת היו כמה דיונים, גם על גני ילדים, גם על מעונות, גם על צהרונים

תמי סלע:  מכולם עולה תמונה מאוד קשה

תמי סלע:  מדובר פה על - - - וזה מאוד נוגע לתקציב, לשכר של הצוותים, למעמד, ליישום של החקיקה בתחום הזה

תמי סלע:       מאוד יכול להתחבר ולהביא לאיזשהו תכנון של הדברים

תמי סלע:  אז ככה, רציתי להביא גם את הקולות האלה לפה, כי זה קשור בסוף לתקציב ולסכומים שיוקצו לדברים האלה, ולהעלות את המעמד של העובדים ולהבין שהגיל הרך, וזה מתקשר לפה, זו השקעה לטווח ארוך, שבסוף מחזירה את עצמה, וגם מצב חירום מיידי שצריך לפתור, אבל לגמרי גם משפחות צעירות והשקעה בדור הצעיר

נעמה לזימי: בהחלט, תודה רבה

נעמה לזימי:  השגריר בכר, אני מחזירה אליך

נעמה לזימי:  סליחה, קטעתי אותך

גדעון סער: כיוון שאנחנו גם במהלך של דיון, אני חושב שגם צריך לבחון אם באמת המנגנון שאמור לטפל בזה, משרד החוץ והמשרד להגנת הסביבה, זה המנגנון הנכון

גדעון סער:  האם משרד החוץ צריך להתעסק במיגור העוני בישראל

גדעון סער:  זה חשוב לי שלא יהיה עוני, אבל השאלה אם הוא צריך להתעסק בזה כמשרד החוץ

גדעון סער:      אנחנו חושבים, וגם דיברנו בינינו שני המשרדים, משרד החוץ והגנת הסביבה, אנחנו חושבים שצריך שיהיה פה גורם מתכלל

נעמה לזימי: משרד המשפטים למשל?     

יעל דיין: משרד ראש הממשלה

יעל דיין:  הוא הצלע השלישית, דרך אגב, 4631

יעל דיין:  יש את משרד החוץ, המשרד להגנת הסביבה, משרד ראש הממשלה, זה המועצה לכלכלה, ליתר דיוק

נעמה לזימי: הם יהיו פה בזום, הם ידברו גם כן

נעמה לזימי:  אני מסכימה, אבל האם אתם מרגישים שיש עוד משרדים שחסרים? נגיד, משרד ראש הממשלה כמשרד מארגן

נעמה לזימי:  נגיד, אני הופתעתי שמשרד המשפטים לא חלק מזה, כי כמובן, לצורך העניין, אמנת איסטנבול יכלה להיות חלק מאוד מאוד משמעותי מהסיפור של עמידה ביעדי האו"ם ברמה המגדרית, או בכלל

נעמה לזימי:  אבל אני אומרת, כשאין התכווננות לתוך עמידה ביעדים, אז גם לא מסתכלים על זה מהזווית הזו, אלא רק מזווית מאוד מאוד נקודתית

יעל דיין: אם אנחנו רוצים שדברים יתקדמו, אז גם משרד האוצר ראוי שיציג

יעל דיין:  הוא נציג מפתח

ארז מלול: חייב להיות

ארז מלול:  חייב להיות

ארז מלול:  חייב

נעמה לזימי: האוצר יותר ממשרד ראש הממשלה

יעל דיין: - - - מתכללת שבסוף הכול מתפרש לכסף

יעל דיין:  צריך לתעדף ולהחליט בצורה ציבורית מה הדברים שאנחנו מתעדפים, ולהביא את האוצר כשחקן מרכזי כאן, כי הוא לא יכול בסוף - - -     

נעמה לזימי: רק תגידי את שמך לפרוטוקול

יעל דיין: יעל גיני, SDG ישראל

יעל דיין:      אי אפשר בסוף, כשאנחנו מגיעים לשורת הכסף, לעצור את כל המהלכים וההידברויות שנעשים בין המשרדים ובין כל הגופים המתכללים השונים

יעל דיין:  אני באה מתחום הסביבה, ואנחנו ראינו את זה במשך עשורים על עשורים

יעל דיין:  זה לא משנה איזו ממשלה יש, אם האוצר הוא לא שחקן פה, זה לא יעזור

ארז מלול: ברכה לבטלה

נעמה לזימי: ממש

נעמה לזימי:  רק לשאול, מתי הוועדה התכנסה פעם אחרונה? הוועדה המתכללת?     

גדעון סער: אני לא יודע אם אנחנו יכולים לקרוא לזה ועדה

גדעון סער:  זה פגישות שעשינו אם המשרדים השונים

גדעון סער:  בהקשר של ועידת האקלים עשינו הרבה מאוד מפגשים בשנה שעברה

גדעון סער:  בהקשר של ה-SDG כ-SDG, אני חושב שפעם אחרונה הייתה לפני שנה

תמי סלע: אבל כגוף מתכלל שבסוף מדווח לגורמים הבין-לאומיים, אין איזה - - -     

גדעון סער: אז אנחנו עכשיו נערכים להכין את הדיווח שלנו לאו"ם בשנה הבאה

גדעון סער:  אנחנו ישבנו על זה וסיכמנו יחד שאנחנו נתחיל לעבוד על זה

גדעון סער:  אנחנו גם נכין את הדיווח שלנו לממשלה

גדעון סער:  התחלנו לעבוד עליו כבר במהלך השנה שעברה

גדעון סער:  אנחנו מקווים להשלים אותו בשבועות הקרובים, בחודשים הקרובים

ארז מלול: יושבת הראש, אני חושב שאם לא יספחו אותם לאיזה משרד, אז זה ייפול בין המשרדים

נעמה לזימי: לא, לכן משרד ראש הממשלה הוא כן חשוב פה, כי הוא משרד שרואה מבט-על

ארז מלול: אז הוא יספח אותם לאיזה שר, לא יודע, יש הרבה שרים בממשלה הזאת

נעמה לזימי: יש גם כאלה בלי תיק, אולי אפשר לתת להם את תיק ה-SDG, זה יכול להיות - - -     

ארז מלול: באמת, זה חשוב מאוד, ואז יש לכם מי שמכוון אתכם

ארז מלול:  כמו שאת ניצולי השואה סיפחו לשר האוצר או לשר אחר, שוויון חברתי, אז זה מתכון להצלחה, להתקדמות, לעשייה

ארז מלול:  אבל כל זמן שאתם ככה באוויר, אז אתם עושים עבודת קודש, אבל אין תכלס, אין קידום

נעמה לזימי: אני אשמח רגע לעבור להגנת הסביבה, לאילת רוזן, רק כדי לשמוע, לחבר בין שניכם, ונחזור אליך גם כמובן

אילת רוזן: אז שוב, תודה רבה על ההתכנסות הזאת, היא מאוד חשובה ואין ספק שצריך לעלות מדרגה ביישום ה-SDG במדינת ישראל

אילת רוזן:      אני חושבת שנעשתה כברת דרך

אילת רוזן:  אני זוכרת את הישיבה הקודמת, לפני אולי שלוש שנים, בנושא ה-SDG, שישב כאן משרד ממשלתי ואמר, מה, זה קשור בכלל למדינות מפותחות? זה רק עבור המדינות המתפתחות

אילת רוזן:  זאת אומרת, ההבנה של פיתוח בר קיימא רלוונטית ועוד איך למדינה במצב פיתוח, כל מדינה במצב פיתוח, כל אחת בדרך שונה

אילת רוזן:      עכשיו, צריך גם להבין, לאלה שיצרו את המדדים האלה, ישבו מומחים בין-לאומיים ברמה הגבוהה ביותר ויצרו אותם

אילת רוזן:  ויש בהם המון, יש נכס עצום למי שבוחן אותם ומסתכל בהם

אילת רוזן:      מה שקרה, המעורבות של ישראל התחילה מהצגת דוח ארוך, הסברתי קצת, שירי הייתה עדינה בתיאור שלה, יפהפה לאו"ם

אילת רוזן:  ואז קיווינו שמה שיקרה אחר כך, שיהיה גוף מתכלל בתוך הממשלה

אילת רוזן:  בדוח שאנחנו מגישים עוד מעט, כפי שאמר גדעון, יש המלצות, החשיבות של הצורך בגוף מתכלל, ההצעה שזה יהיה גוף שעוסק בתוכניות עבודה, כי חייבת להיות הלימה בין תוכניות העבודה הממשלתיות, אני מדברת רק על הממשלה, עוד מעט ניגע בכל בעלי העניין האחרים

אילת רוזן:  כך שתוכניות העבודה הממשלתיות יהיו בהלימה ב-SDG, שיתקיימו שיח והתייעצות בין גורמי המדינה וכל בעלי העניין האחרים, כך שכשמייצרים מדיניות חושבים על ההשלכות בצורה הרחבה ביותר

אילת רוזן:  כי כיום יש הרבה דוגמאות של מדיניות של ישראל שמאוד מקדמת בנושא אחד, הורסת, או אולי פוגעת בתחום אחר, ולא מתכללים את הנושא הזה

נעמה לזימי: מה את חושבת שצריך לקרות כדי שזה יהיה מיטיב וממשי?     

אילת רוזן: אז אני מוכרחה להגיד שהדוח עדיין בטיוטה

נעמה לזימי: לא, מבחינת הוועדה ומבחינת התכלול

אילת רוזן: מהבחינה הזאת, אנחנו, מהניסיון שלנו, ואני אתאר ממש בקצרה מה עשינו בשנים האחרונות, כי ממש לא ישבנו באפס מעשה

אילת רוזן:  ניסינו כל מיני דברים בהתחשב במגבלה שלא היה גוף מלמעלה שאומר לכל משרדי הממשלה, אתם חייבים להסתכל על ה-SDG, להטמיע אותם בעבודה שלכם

אילת רוזן:      אנחנו חושבים שאם אחד הגופים המתכללים, ולא המשרד שלנו ומשרד החוץ, היה מורה למשרדי הממשלה על הקמת גורם בכל משרד ממשלתי שהוא אחראי ל-SDG, הוא או היא יכולים להקים צוות שמהניסיון שלנו בתוך משרדי הממשלה, מי הכי "מיינטד" ל-SDG, זה שילוב של סמנכ"לי אסטרטגיה, אנשי יחב"ל, כי הם מבינים את השיח הבין-לאומי, והם אמונים על מתן מענה לכל השאלונים שמגיעים מהסטטיסטיקן הראשי וכל מיני גופים בין-לאומיים, מי שאחראי לדיווח על ה-SDG, ואנשי תוכניות עבודה, שדואגים שבסופו של דבר יש הלימה בין ה-SDG הרלוונטיים

אילת רוזן:      ופה אני אסביר ממש בקצרה מה עשינו

אילת רוזן:  החלטת הממשלה קבעה באמת הסתמכות על הסוגיות האסטרטגיות, ובהיגיון רב

אילת רוזן:  כי הם אמרו, מכל היעדים, המטרות והמדדים, אי אפשר להתפרש

אילת רוזן:  צריך לבחור את הנושאים שממשלת ישראל קבעה שהם החשובים ביותר עבור ממשלת ישראל, ואלה הסוגיות האסטרטגיות

אילת רוזן:  אז זה התעכב כי לא היו סוגיות אסטרטגיות חדשות

אילת רוזן:  היו הצעות, אבל לא הייתה התקדמות

אילת רוזן:      מה שאנחנו עשינו, זה נשמע טכני, אבל ערכנו טבלה מפורטת, ובה ייחסנו כל מטרה למשרדים שאנחנו חשבנו שהם הכי רלוונטיים לאותה מטרה ולמדד

אילת רוזן:  בנוסף לזה, ייחסנו את זה לסוגיות האסטרטגיות הקיימות

אילת רוזן:  בנוסף לזה, לקחנו את החומר מה-OECD, כי ה-OECD קבע מדדים יותר שאפתניים ממדדי האו"ם עבור מדינות מתפתחות

אילת רוזן:  קיימנו ישיבות עם משרדי ממשלה שהיו מעוניינים להיפגש איתנו, ואמרנו, תשמעו, יש מגבלה ביכולת של אדם מהמשרד להגנת הסביבה יחד עם משרד החוץ לקדם את זה

נעמה לזימי: בעצם את אומרת, אם יהיה בכל משרד האדם הזה תחת הגורם על זה, תהיה באמת אפשרות גם להסתכל

נעמה לזימי:  אם אני מבינה ממך נכון, זה בן אדם שבשגרה כן אמור להתוות את התקציב או תוכנית תקציבית שהיא מוכוונת גם ב-SDG, וברמה הרב-משרדית הוא בא ונותן את האינפוט שלו לתוך השולחן

אילת רוזן: זאת אומרת שהוא מדווח חזרה על מה ישראל עושה כישראל

נעמה לזימי: כן, אבל הוא לא גורם סטטי שרק מסתכל וזה, אלא הוא גם אומר, נגיד, אם בונים תקציב, רגע איפה ה-SDG נכנס? אני לא אומרת שכל התקציב יהיה מוכוון SDG, אני כן אומרת שיהיה חייב לתת את הדעת במה אנחנו השנה או בתקציב הבא, כמשרד התחבורה לצורך העניין, מתמקדים SDG

נעמה לזימי:  נגיד, עוד כלי רכב חשמליים, תחבורה ציבורית וסוגיות כאלה שהן מדדים שאני מניחה שהמשרד גם רואה בהם, אבל אם הוא גם יסתכל על זה ברמה הזו, שזה, חבר הכנסת מלול, מה שאמרת, גם להסתכל על זה כצרכים מקומיים, אבל גם נבין שבתוך היעדים הגלובליים אנחנו נכנסים גם פה

נעמה לזימי:  ואז זה נותן עוד אינרציה שמתחברת אל הדבר הזה

אילת רוזן: כן

אילת רוזן:  ויש עבודה מעולה שעושה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

אילת רוזן:  הם יציגו את זה, שבאמת מייצרת תמונת מראה איפה ישראל נמצאת

אילת רוזן:  לא רק בהשוואה לעולם, אלא לעצמה, איך אנחנו מתקדמים שנה אחרי שנה

אילת רוזן:  ואם אפשר לקחת את המידע הזה, משרד משרד, כשאנחנו נפגשנו איתם אמרנו, אל תסתכלו על הכול, קחו נושא של מדיניות אחת או שתיים שחשובה לכם ותבדקו את היעדים והמדדים הרלוונטיים

אילת רוזן:  תבחנו, וזה מאוד חשוב לחשיבה של ה-SDG, מי הם בעלי העניין מחוץ לממשלה

אילת רוזן:  לא כל החוכמה והתורה אצלנו במדינה, ולכן בצוות הבין-משרדי שהקמנו היו נציגי משרדי ממשלה, ורוב האנשים שיושבים כאן מסביב לשולחן

אילת רוזן:  ומה עשינו? בגלל שלא יכולנו לחפות על אף אחד, הבאנו דוגמאות מהעולם, מרצים מה-OECD, דוגמה מאירלנד, שנראתה לנו דוגמה ישימה בתוך ישראל

אילת רוזן:  והזמנו אנשים, היה נציג של מערך הקורונה להציג איך הם עשו עבודה מתכללת בתקווה שזה יעודד

אילת רוזן:      אבל, כשעכשיו הפצנו שאלון, לפני כמה חודשים, כדי להכין את הדוח לממשלה, כי אמרנו, אי אפשר להמתין עוד לסוגיות האסטרטגיות, אי אפשר לקרוא את החלטת הממשלה בצורה דווקנית, בואו נכין דיווח לממשלה

אילת רוזן:  הפצנו שאלונים, לא הרבה משרדים ענו

אילת רוזן:  הייתה דווקא היענות מאוד יפה מהחברה האזרחית

נעמה לזימי: אולי פה באמת נוכל לעזור לבקש לוודא שכל משרדי הממשלה עונים על השאלונים ומשתתפים

אילת רוזן: כן, אבל עכשיו הדוח לקראת סיום, ואנחנו לא רוצים לעכב אותו עוד פעם, ובשנה הבאה נכין דוח נוסף

ארז מלול: אז איך עשיתם דוח בלי התייחסות משרדי הממשלה? לא הבנתי

אילת רוזן: אנחנו מפיצים שאלונים

ארז מלול: אבל הם לא ענו, אז איך הגעתם למסקנות הדוח?     

אילת רוזן: אז אלה שעשו את העבודה, אנחנו מפרסמים את הדוח

אילת רוזן:  כמו, המשרד שלנו אומר, עשינו בתחום המדיניות הזה והזה, מאוד חלקית

אילת רוזן:  ולדעתי, מה שמרכזי בתוך הדוח זה באמת העבודה המבורכת של הלמ"ס, שהם באמת מרכזים את כל השאלונים שארגונים בין-לאומיים מבקשים ממדינת ישראל לעדכן, ומזה הם יכולים להגיד, בדיוק מה ששירי אמרה, בבריאות אנחנו בסדר

ארז מלול: מה, יש משהו שאנחנו לא בסדר? הכול פה שווייץ

נעמה לזימי: אני כן אגיד שאולי באמת אנחנו נבחן מה הכלים שלנו כוועדה, איך אפשר להיות לעזר כדי לסייע בהשתתפות כל משרדי הממשלה

נעמה לזימי:  אני חושבת שגם ההשתתפות מייצרת אינרציה ורתימה לנושא מסוים

נעמה לזימי:  כשמשתתפים, מתחילים לראות את הזוויות האלה בתוך חלק מהעבודה, ולכן זה באמת חשוב

נעמה לזימי:  וגם מהניסיון שלי כיו"ר הוועדה למעמד האישה בחיפה, אני זוכרת שכששיתפנו את המשרדים, פתאום הם התחילו להסתכל על זה, פתאום תקציב לספורט לילדות ונערות התחיל להגיע, פתאום דברים כאלה, כל כך קטנים, אבל כשמאירים זרקור, פתאום אומרים, וואי, לא תקין שהן נוסעות אל מחוץ לעיר כדי להתאמן או משהו כזה

ארז מלול: סתם עצה פרקטית, בתור ראש מטה של משרד ממשלתי שש שנים, תלוי בגישה שאתם באים

ארז מלול:  אנשים לא אוהבים ביקורת

ארז מלול:  פנו אליי חופש המידע, וידעתי שהם רוצים להתקיל

ארז מלול:  אם אתם באים בצורה ידידותית, באמת, שזו הכוונה שלכם, ישתפו איתכם פעולה

ארז מלול:  אם אתם באים בצורה של ביקורת, אתם עומדים, לא עומדים, אנשים מפחדים מביקורת

ארז מלול:  אז יש משרד מבקר המדינה, שלפי חוק הם חייבים לעשות

ארז מלול:  אבל לפי החוק הם לא חייבים לשתף פעולה איתכם

אילת רוזן: אבל המסר, אני חושבת שהניסיון שלנו של השנים האחרונות, הוא שזה חייב לבוא מלמעלה

אילת רוזן:  זה לא מספיק שגורם פקיד, ואני פקידה גאה, מפיצה

ארז מלול: גם אני הייתי פקיד גאה

אילת רוזן: הבקשה הזאת צריכה לחשוב על המבנה המוסדי כדי שתהיה מחויבות לזה

אילת רוזן:  ואם אני רק יכולה להוסיף למה אני חושבת שהשנה זאת עת רצון, כפי שאמר השגריר בכר, אנחנו מגישים דוח לאו"ם

אילת רוזן:  בדרך כלל כל ארבע שנים, אצלנו זה יהיה כל חמש שנים, זה בסדר גמור, זה דוח וולונטרי

אילת רוזן:  ולכן אנחנו נהיה בקשר עם כל השחקנים במשך השנה הקרובה

ארז מלול: אתם שולחים טיוטה לפני זה, לתגובות והכול?     

אילת רוזן: כן, כן, אנחנו באמת משתפים אותם

אילת רוזן:  אז זאת הזדמנות השנה להכנת - - -     

נעמה לזימי: תודה רבה, תודה רבה, איילת

נעמה לזימי:  אני רוצה גם כמובן שנגיע גם לחברה האזרחית, אבל גם חשוב לי מאוד שנשמע את משרד השיכון, שכן נערך לנושא, וגם את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

נעמה לזימי:  אז אם אפשר גם להיות ממוקדים, שנשמע גם את כל החברה האזרחית שהגיעה לכאן וחשוב שיהיו חלק מהדיון

נעמה לזימי:  אז נתחיל עם משרד השיכון

נעמה לזימי:  וגם המועצה הלאומית לכלכלה אחר כך, שהם בזום

נעמה לזימי:  ורווחה

נעמה לזימי:  אז שיכון

נעמה לזימי:  היי אריאל, שלום, תודה שאתה איתנו

אריאל פרטוש: שלום, תודה גברתי יושבת הראש

אריאל פרטוש:  אני אריאל פרטוש, אני מנהל את תחום קשרי החוץ של משרד הבינוי והשיכון, וסוג של אחראי ה-SDG במשרד, אם כי לא מוניתי באופן רשמי, אם אפשר לומר את זה ככה

אריאל פרטוש:  אבל זה כן משהו שבאמת אני מסכים עם איילת, לפחות ממה ששמענו קודם, לגבי סוג של נאמני SDG או דברים כאלה, שכדאי שיהיו במשרדי הממשלה השונים כדי לתכלל את הנושא של ה-SDG

אריאל פרטוש:      אומנם קיבלתי בהתראה קצרה את הזימון לוועדה היום

אריאל פרטוש:  אצלנו במשרד אנחנו, לפני כמה שנים טובות, ב-2019, לקחנו על עצמנו להשתמש בפלטפורמה הזאת של ה-SDG ובאמת לבדוק את כל היעדים, את כל תתי-היעדים, למעשה המטרות, של יעד 11

אריאל פרטוש:  כי יעד 11 מדבר על ערים והתיישבויות, וזה יושב פחות או יותר אצלנו, רוב היעדים, אבל לא רק

נעמה לזימי: אריאל, אתה יודע שמיגור העוני מחייב אתכם להתייחס גם לדיור ציבורי, לא לפנות דיירים, לא לבטל את חוק רן כהן

נעמה לזימי:  רק להגיד, יש עוד כמה יעדים, אפשר לבחור רק חלק, אפשר לבחור את כולם גם

נעמה לזימי:  הייתי חייבת לומר זאת, לשם הכינוס

ארז מלול: לא יכולת לעצור, הא? זה עמד לך בלשון

נעמה לזימי: אתה מסכים איתי אבל, לא?     

אריאל פרטוש: זה בסדר, זה נכון

אריאל פרטוש:  זה נכון, אנחנו כמובן לא ממוקדים רק ביעד אחד, וגם היעד הזה שיש לנו, שהוא כביכול יעד 11, גם כן הוא לא רק בתחום האחריות שלנו

אריאל פרטוש:  יש שם המון מטרות בתחומים של משרדים אחרים

אריאל פרטוש:       באמת אנחנו השתמשנו בפלטפורמה הזאת בזמנו, ופה אני אגיד שאני לא הכי מסכין שהמשרדים לא מדברים אחד עם השני, כי לפחות מהניסיון האישי שלנו, כמשרד הבינוי והשיכון, היה לנו ניסיון מאוד מאוד טוב בחוברת שהוצאנו

אריאל פרטוש:       אנחנו הוצאנו חוברת שמפרטת את כל המטרות של יעד 11, ובשביל זה היינו צריכים שיתוף פעולה גם עם החברה האזרחית מצד אחד, וגם עם משרדי ממשלה, כמו משרד התחבורה, המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים ועוד גופים כאלה ואחרים, וקיבלנו באמת היענות מאוד מאוד גבוהה על אף שזה היה וולונטרי לחלוטין, אף אחד לא היה חייב לנו כלום, מה שנקרא

אריאל פרטוש:  באמת הוצאנו חוברת מאוד מאוד מקיפה בעניין, שאנחנו בימים האלה עובדים על עדכון החוברת לקראת הכינוס באו"ם שיהיה ביולי, שמתמקד ביעד 11 בין שאר היעדים שיהיו ממוקדים

אריאל פרטוש:      אז בעניין הזה באמת יש גם כן היענות טובה במשרדים, צריך למצוא את האנשים הנכונים

נעמה לזימי: איפה היישום של הדוח עומד, אריאל?     

אריאל פרטוש: הדוח הזה הוא לא דוח שיש לו המלצות ודרכי פעולה, הוא לא אופרטיבי

אריאל פרטוש:  הוא דוח שמראה איפה אנחנו עומדים בכל אחת מהמטרות

אריאל פרטוש:  יש את האינדיקטורים הקיימים של המטרות, ויש אינדיקטורים שאנחנו ביקשנו להציע

אריאל פרטוש:       כמו שגם שירי וגם איילת ציינו קודם, יש הרבה מאוד מהמדדים האלה, מהאינדיקטורים, שהם לא ממש מתאימים למדינת ישראל כמדינה מפותחת

אריאל פרטוש:  ולכן אנחנו עשינו איזה שהן התאמות

אריאל פרטוש:  אנחנו גם דיווחנו, כמובן שהדיווחים עוברים דרך הלמ"ס, אבל אנחנו גם ציינו לפחות בחוברת שלנו את הדיווח על האינדיקטורים הקיימים, וגם הצענו אינדיקטורים משלנו

אריאל פרטוש:       למשל, בנושא תחבורה, האינדיקטור הוא האם יש תחנת אוטובוס במרחק 500 מטר מהבית

אריאל פרטוש:  אבל זה לא עוזר אם יש תחנה 500 מטר מהבית אם אוטובוס עובר בה פעם בשלוש שעות

אריאל פרטוש:  לכן אנחנו באמת ביקשנו, ביחד עם משרד התחבורה, למשל כדוגמה, לעשות סקר שביעות רצון מתחבורה ציבורית, לבדוק כמה משתמשים וניסינו בדרכים אחרות ליצור אינדיקטורים שונים

אריאל פרטוש:  וככה עשינו לכל עשר המטרות של יעד 11, ואף הוספנו גם מטרה משלנו, שהיא התחדשות עירונית

נעמה לזימי: והיה שיתוף פעולה, אריאל?     

אריאל פרטוש: והיה שיתוף פעולה מצוין

אריאל פרטוש:  כרגע יש לי מכון מחקר, משום שאין לנו זמן במסגרת הצפופה שלנו בצוות הקטן לעשות את העדכון לחוברת בצורה ראויה

אריאל פרטוש:  לכן לקחנו מכון מחקר, שהוא עושה את זה בשבילנו, וכרגע הוא מדווח שהעבודה מול משרדי הממשלה היא טובה

אריאל פרטוש:  הרבה אנשים גם התחלפו ועדיין יש את הנכונות לסייע

אריאל פרטוש:      אז באמת אולי מה שחסר זה איזשהו גורם מתכלל, שאני מסכים שהוא לא אמור להיות המשרד להגנת הסביבה ומשרד החוץ

אריאל פרטוש:  הם אמורים לתכלל באמת את ה-VNR, את ההכנות ל-VNR

אריאל פרטוש:  כי באמת שם, לפי דעתי, יושבים רוב הנושאים

אריאל פרטוש:  אבל מבחינת עבודה רגילה, אסטרטגית, של משרדי הממשלה, צריך להיות גורם אחד מתכלל

אריאל פרטוש:  אם זה באמת משרד ראש הממשלה, אם זה שר במשרד ראש הממשלה, לא משנה איפה, מישהו שבאמת ייקח את זה כפרויקט, כי באמת זה חשוב וזה נוגע לכולם

אריאל פרטוש:       וגם הרבה מאוד עבודה, אני חייב לציין, כבר נעשית, ופשוט יש משרדים שלא יודעים לתרגם את זה, או להסביר את זה או לדברר את זה, איך שתרצו לקרוא לזה, שזה באמת SDG

אריאל פרטוש:  כל מיני תוכניות אסטרטגיות לתנועה מקיימת, למשל, שאנחנו עשינו במשרד יחד עם משרד התחבורה, וכל מיני רובעי חדשנות שמקימים יחד עם עיריות כאלה ואחרות, ועוד תוכניות אסטרטגיות שבאמת לא מקבלות את הביטוי כיישום SDG, למרות שהן לגמרי זה

נעמה לזימי: תודה, אריאל

נעמה לזימי:  אם אפשר רק משפט אחרון

אריאל פרטוש: אז אני אומר, אנחנו כרגע באמת עובדים על עדכון של החוברת, שאני מניח שתהיה ב-VNR הבא, אבל המיינד שלנו לא אמור להיות רק מעבר מ-VNR ל-VNR, אלא באמת איך העבודה הזאת מיתרגמת לתוך תוכניות העבודה של המשרדים, כמו שרשום בהחלטת הממשלה

נעמה לזימי: תודה רבה

נעמה לזימי:  ואני מאחלת לכם, אריאל, שכמו ששיתוף הפעולה עם משרד התחבורה היה מצוין, ככה הוא יהיה גם עם משרד הרווחה

נעמה לזימי:  מקווה מאוד, אנחנו בונים על זה

אריאל פרטוש: אני מאמין שכן

נעמה לזימי: אני שמחה

נעמה לזימי:  אז תודה רבה

נעמה לזימי:  ואנחנו עוד נהיה בקשר בהחלט, כי אתם עשיתם מודל מוצלח, לקחתם את זה באופן די מדהים שמראה איך אפשר באמת להתנהג מקומי אבל לדבר גלובלית, וזה ממש חשוב

נעמה לזימי:  תודה רבה

אריאל פרטוש: רק אני אציין ששתי החוברות נמצאות באתר של משרד הבינוי והשיכון, יש גרסה קצרה באנגלית וגרסה מורחבת בעברית, אז אתם יכולים להסתכל ולראות שם

נעמה לזימי: בסדר גמור, תודה, תודה רבה, אריאל

נעמה לזימי:  אני כן אעבור לרווחה שביקשו, ואז ללשכה המרכזית, כי גם הם רצו לומר כמה דברים

טולי מוהליבר: אנחנו לא ביקשנו

טולי מוהליבר:  אנחנו מדבררים את זה למי שצריך, ואנחנו משתפים פעולה כמובן עם משרד הבריאות, ביטחון תזונתי

נעמה לזימי: כן, על כל הרצף, בדיוק

נעמה לזימי:  ממש נכון, וגם חינוך, אם אפשר לומר, ביטחון תזונתי, מפעל הזנה ויתר הדברים, ואני גם לשירותכם בהקשר הזה, אם תרצו שנעשה דיון על חלק מהיעדים

נעמה לזימי:  אז אנחנו כן נעבור ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ששובחה כאן רבות, ואני שמחה ואשמח

נעמה לזימי:  שלום

עינת וילף: שלום

עינת וילף:  אז אני עינת וייס, אני מרכזת את נושא ה-SDG בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

עינת וילף:  אני קצת אדבר על העבודה השוטפת שלנו, אנחנו בעצם באופן שוטף עוסקים בדיווח בין-לאומי של הנתונים

עינת וילף:  אנחנו מזהים גופים רלוונטיים לקבלת נתונים, אנחנו מתאימים בין הגופים את אופן מילוי השאלונים

עינת וילף:  אנחנו עונים כל הזמן על בקשות חיצוניות ומוודאים כמובן את איכות הנתונים

עינת וילף:      בנוסף, אנחנו מעורבים בדוחות יישום היעדים המוגשים לאו"ם, אנחנו כותבים את הנספח הסטטיסטי ומספקים נתונים תומכים נוספים

עינת וילף:      נקודה נוספת שרציתי לדבר עליה היא ניתוח מרחקים שעשינו בשנה שעברה

עינת וילף:  למעשה, אנחנו לקחנו את המדדים שה-OECD הגדירו עבור כל החברות בארגון, ומתוך הרשימה הזאת אנחנו כללנו 72 מדדים שזמינים לנו בישראל והכנו ניתוח מרחקים של ישראל מהשגת היעדים

עינת וילף:      מי שרוצה לראות, הניתוח קיים זמין באתר של הלמ"ס, ודיברו והזכירו את כל הדברים שאנחנו יותר קרובים להשגת יעדים

נעמה לזימי: האם משרדי ממשלה נעזרים בכם, עינת, בהקשר הזה?      

עינת וילף: משרד השיכון, למשל, נעזרו בנו בהכנת הדוח שלהם

עינת וילף:  בעיקר אנחנו מבקשים ממשרדי ממשלה נתונים, לפעמים אנחנו זוכים לשיתוף פעולה, לפעמים קצת יותר קשה לנו

עינת וילף:  אם פונים אלינו ושואלים אותנו על נתונים מסוימים, כמובן שאנחנו תמיד מספקים אותם

עינת וילף:       זהו, אז ניתוח המרחקים, כמו שאמרתי, זמין

עינת וילף:  אני אוכל להעביר לכם אותו

עינת וילף:  ניתוח המרחקים הוא בעצם כלי שמסייע ליישם ולזהות סדרי עדיפות לפעולה

עינת וילף:  הוא מודד את המרחק של מדינת ישראל מהשגת היעדים שהוגדרו באו"ם, ועל פי ההתאמה של ה-OECD

עינת וילף:  זהו, אני כמובן אוכל להעביר אותו, כי אין טעם שאני אדבר עכשיו ואפרט את כל המדדים שהגענו אליהם, לא הגענו אליהם

נעמה לזימי: בהחלט

נעמה לזימי:  אומרות פה בצדק, יש את היעדים, ה-72 שאמרת, מה היעדים שאנחנו לא, היעדים האחרים שלרעה, מה שנקרא, שאנחנו רחוקים מהם?     

עינת וילף: במה אנחנו רחוקים למשל? שיעור העוני היחסי, לפי קו העוני הלאומי, כל מיני כישורים בסיסיים של תלמידים במתמטיקה ומיומנויות קרוא וכתוב

עינת וילף:  יש כמה פערים חברתיים-כלכליים, גם בחינוך, שאנחנו עדיין רחוקים

עינת וילף:  לא הושג היעד בנושא מיגור האפליה נגד נשים ושוויון מגדרי

עינת וילף:  יש עוד ועוד

נעמה לזימי: גם נושא הסביבה, כן

נעמה לזימי:  אני חושבת שאת דווקא מלמדת אותנו לא רק במה אנחנו בסדר, אלא גם במה לא, בעצם מההיעדרות, ואנחנו נשמח דווקא על זה אולי לעשות איזשהו דיון המשך בשלב מסוים אחר

ארז מלול: רחוקים, רחוקים מאוד?     

עינת וילף: יש כאלה שרחוקים מאוד, יש כאלה שהגענו קרוב ל-50% מהיעד להשגה

ארז מלול: כאילו, תלכי ל - - -     

עינת וילף: יש ויש

עינת וילף:  אבל בסך הכול יש 41 מדדים מאלה שהצלחנו לבדוק, שעדיין לא הושג בהם היעד

נעמה לזימי: זה דווקא, אני חושבת שזו אחת הסוגיות היותר רלוונטיות לנו, כוועדה המפקחת, כוועדה שהסמכות שלה לעסוק ב-SDG, אז אני חושבת שבנושא הזה של איפה אנחנו רחוקים אנחנו עוד נעמוד מולך וננסה להיות גם גורם דוחף

נעמה לזימי:  ותמיד אני אומרת, מספיק שאנחנו דוחפים בביטחון תזונתי דבר מסוים, ובמשהו אחר, זה עולם ומלואו, אני חושבת, בהקשר הזה של האנשים שחיים פה

נעמה לזימי:       אז אנחנו עוד נהיה בקשר

נעמה לזימי:  אני ממש מודה לך, גם על העבודה החשובה הזאת, ואני מקווה שמשרדי הממשלה ינצלו את המשאב המדהים הזה של הלשכה וידעו גם להסתכל על זה כעל מה שדוחף לתקן, לשפר, לייעל ולתקצב

עינת וילף: ולשתף איתנו פעולה בקבלת נתונים

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  לגמרי

נעמה לזימי:  תודה, עינת

ארז מלול: קוראים לי בוועדת חוקה

נעמה לזימי: בסדר, תודה, חבר הכנסת מלול היה איתנו עד כה

נעמה לזימי:  אנחנו עוד נדבר

נעמה לזימי:  רשות העוני

נעמה לזימי:  כן, אנחנו נעבור למועצה הלאומית לכלכלה, ולאחר מכן לחברה האזרחית כדי שנשמע את כולם

עידו קמחי פלדהורן: שלום לכולם, נעים מאוד

עידו קמחי פלדהורן:  רק לדייק, אגף ממשל וחברה, ולא המועצה הלאומית לכלכלה, נציגי המועצה לא יכלו להגיע, הם יגיעו לדיון הבא

נעמה לזימי: אז רגע, מאיפה אתה, סליחה?     

עידו קמחי פלדהורן: עידו קמחי פלדהורן, מנהל תחום בכיר ממשל, אגף ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה

עידו קמחי פלדהורן:  עוזר פה לחבריי מהמועצה שלא יכלו להגיע, אני כן אתן את ההתייחסות הקצרה שלנו לנושא ולתחום המאוד חשוב

עידו קמחי פלדהורן:      אנחנו בתפקיד שלנו כן מנתחים את יעדי התכנון והאסטרטגיה למשרדי הממשלה, ואת אגפי התכנון במשרדי הממשלה, וכחלק מההנחיות שלנו במהלך השנים האחרונות, תמיד הפנינו ל-SDG, כפי שאריאל אמר, וכפי שעינת אמרה, וגם כפי שהקולגות ממשרד הגנת הסביבה ומשרד החוץ אמרו

עידו קמחי פלדהורן:       המשרדים שבהם אנחנו רואים שזה עובד הם משרדים שידעו לתקשר את המדיניות הממשלתית ולחבר אותה ליעדי ה-SDG

עידו קמחי פלדהורן:  זה משהו שתמיד אנחנו מנחים אליו, ואנחנו גם מנחים לפעילות אחרת בעולמות במדדים בין-לאומיים

עידו קמחי פלדהורן:  זה משהו שאנחנו, בתור ממשלה, מאוד רוצים ומעודדים אותו

עידו קמחי פלדהורן:      בזמנו עשינו שיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה לחבר למשרדי ממשלה, שהם יהיו משרדים שבהם האימפקט של תחום ה-SDG יותר משמעותי, לחבר אותם - - - אסטרטגיה

עידו קמחי פלדהורן:  כדי בעצם לראות איך תוכניות העבודה בפועל מתחברות למדדים האלה, ואיך מתרגמים את זה גם אחר כך, שנוכל להציג את זה גם לכנסת, גם לממשלה וגם כמובן לאו"ם

עידו קמחי פלדהורן:  מבחינתנו, אנחנו גם בהנחיות התכנון האחרונות שנשלחו - - -     

נעמה לזימי: איך אתם מול התקציב הקרוב בהקשר הזה?     

עידו קמחי פלדהורן: אז מה שאני רוצה להגיד, בעינינו, כן? כגישה מקצועית, ואני מעביר לא מעט הרצאות, גם באקדמיה וגם בחברה האזרחית

עידו קמחי פלדהורן:  אני לא בהכרח חושב שסוגיית ה-SDG קשורה רק לתקציב

עידו קמחי פלדהורן:  מכיוון שה-SDG עצמו הוא כללי, למעשה אנחנו צריכים לראות מה הפעילות המשרדית בנושא הזה, שחלק מהפעילות היא גם מה בעצם נמצא בתוכנית העבודה ומהן התפוקות של העובדים

עידו קמחי פלדהורן:  באמת יכול להיות בתחומים מסוימים צריך להרחיב חלק מהפעילויות ודברים כאלה

נעמה לזימי: עידו, אני לא חולקת עליך, אלא שאנחנו רואים שמשרדי ממשלה לא עונים לדוח, לא עונים ללשכה המרכזית ואין היערכות תקציבית

נעמה לזימי:  אז ברור שאני אשאל אם יש איזשהו ייעוד תקציבי כדי לתמרץ משרדים להכניס חלק מהיעדים ולהגיד, אוקיי, לא נסתכל דרך החור בגרוש של התקציב שלנו, אלא בואו נסתכל רגע בראייה טיפה יותר מתקדמת ומקיימת, עם תקציב ייעודי

נעמה לזימי:  אבל אם אנחנו אומרים שהכול זה בעצם ישיבות ממשלה וסימון וי, זו גם קצת בעיה

נעמה לזימי:  כי אם אתה אומר שבעצם תקציבית לא נעשה דבר, אבל אתם כן דוחפים לתכלול, אתה בעצם אומר שזה מס שפתיים

עידו קמחי פלדהורן: אני חייב להגיד, תקציבית, עוד פעם, זה לא יושב אצלנו מבחינת אחריות

עידו קמחי פלדהורן:  אנחנו מנחים את אגפי התכנון והאסטרטגיה בהתאם למדיניות הממשלתית, וה-SDG כרגע היא מדיניות ממשלתית, ואנחנו באמת מנחים בתוכניות העבודה להיכנס אליהם

עידו קמחי פלדהורן:  מבחינת האם לעודד או לא, יש צוות של משרד החוץ, המשרד להגנת הסביבה והמועצה הלאומית לכלכלה, שהם צריכים לראות

עידו קמחי פלדהורן:      לגבי המענה, אנחנו נשמח לסייע מבחינתנו לראות איך בפעם הבאה גם משרדי הממשלה עונים

עידו קמחי פלדהורן:  אנחנו גם מכירים את זה, גם בטח עינת מכירה את זה מהלמ"ס, שלפעמים שולחים דברים, ואם זה לא מגיע לבן-אדם הנכון, אז זה יכול להתפספס

נעמה לזימי: אני מבינה שב-2022 לא הוזכר ה-SDG באף תוכנית עבודה ממשלתית

עידו קמחי פלדהורן: זאת בדיוק הנקודה

עידו קמחי פלדהורן:  ופה גם בטח אריאל יכול להגיד, צריכים לבדוק בספר תוכניות העבודה, הרבה פעמים אבל זה תלוי איך אנחנו מפרשים את ה-SDG ביחס לעצמנו

עידו קמחי פלדהורן:  זאת אומרת, כמו שאמרנו, אנחנו צריכים לעשות את ההתאמות, ופה יש גופי מקצוע, ובראשם המשרד להגנת הסביבה ומשרד החוץ, שאמורים לקחת את ספר תוכניות העבודה הממשלתי ולפרוט אותו ולראות אם אנחנו עונים בו או לא עונים בו - - -     

נעמה לזימי: לא, זה לגמרי תפקיד של משרד ראש הממשלה

נעמה לזימי:  אתה לא יכול להגיד דבר כזה, עידו, אני מצטערת

עידו קמחי פלדהורן: למה? הם יושבים בראש אותה ועדה

נעמה לזימי: משרד ראש הממשלה לא יכול להגיד, זה התפקיד של שני משרדים אחרים חיצוניים, שגם אם ניתנה להם אחריות בהחלטת הממשלה, משרד ראש הממשלה הוא המשרד עם הסמכות לתכנן או לכל הפחות לעשות את הבדיקה

נעמה לזימי:  אתם לגמרי המשרד, חוץ מזה, ממקום של כבוד וגאווה, אתם לגמרי המשרד שיש לו הסמכות המדהימה הזאת להסתכל בראיית העל הזאת, ולהגיד שזה משרד החוץ או הגנת הסביבה שאמור לעשות את זה, זה דבר שאני לא מצליחה להבין

עידו קמחי פלדהורן: אין לנו בעיה לעשות, הרי בסוף, אני רגע מפריד בין החלק הטכני של לבדוק מה מופיע בתוכנית העבודה, שאת זה אנחנו עושים

עידו קמחי פלדהורן:  הרי אנחנו עובדים גם בשיתוף פעולה עם הממ"מ ועם הכנסת - - -     

נעמה לזימי: אז תראה, תוכנית עבודת התקציב, עידו, עידו, תוכנית עבודת התקציב - - -     

עידו קמחי פלדהורן: לא, לא, שנייה, שנייה, זה חשוב רגע

עידו קמחי פלדהורן:  אם היינו בארצות הברית, בסדר? וזו נקודה שבעיניי היא חשובה

עידו קמחי פלדהורן:  אם היינו בארצות הברית, כרגע אנחנו עובדים על תקציב המשכי

עידו קמחי פלדהורן:  לכאורה, חלק גדול ממשרתי הציבור שפה לא היו נמצאים, נכון?      

נעמה לזימי: אז אנחנו חזרנו לדבר על תקציב

נעמה לזימי:  זה אומר שאני שאלתי על התקציב הבא

עידו קמחי פלדהורן: אבל חשוב רגע להפריד בין תוכנית העבודה לתקציב, כי בסוף, יש את מה שמופיע בתקציב המדינה, שבו אני לא יודע להגיד - - -     

נעמה לזימי: אי אפשר להפריד בין תוכנית העבודה לתקציב

נעמה לזימי:  אני לא יודעת איזה ארגונים, אתה עובד במשרד ראש הממשלה

נעמה לזימי:  תוכנית עבודה זה תקציב, תקציב זה תוכנית עבודה

עידו קמחי פלדהורן: לא, מכיוון שבממשלה יש הפרדה בין תוכנית עבודה לתקציב, צריכים לראות איך עושים את החיבור הזה, ואני אשמח לשבת פה עם נציגי משרד החוץ והגנת הסביבה, לראות מה אנחנו יכולים לסייע

עידו קמחי פלדהורן:  כמו שאמרתי, מי שמוביל את זה במשרד ראש הממשלה זה לא אנחנו, ולכן גם ציינתי את זה

נעמה לזימי: אני אגיד מה, אנחנו נעשה ישיבת המשך, עוד שלושה, ארבעה שבועות, על תקציב המדינה ותוכניות העבודה ל-2023–2024, בראי ה-SDG

נעמה לזימי:  אני לא אעשה את זה עוד שבוע, אני לא מתקילה אתכם, שלושה-ארבעה שבועות, בנחת, בנועם

נעמה לזימי:  כמו שאתה רואה, זאת לא ועדה שאני מנהלת אותה לעומתי בהקשר הזה, ותאמין לי, אני יודעת בסוגיות מסוימות

נעמה לזימי:  דווקא פה אני חושבת שהחיבור והתכלול המשותף והעבודה המשותפת הם כוח מניע, ולא איזו נזיפה בגורמי ממשל, ממש ממש לא, זה לא הסיפור של הדבר הזה

נעמה לזימי:      ולכן אני דווקא אומרת, אנחנו נוציא מפה, אחת הדרישות היא שבעוד ארבעה שבועות התקציב הבא, איזו היערכות כלשהי ל-SDG

נעמה לזימי:  אני גם אגיד לך, עידו, אמרתי בדיון, אני לא מצפה שעכשיו 17 היעדים, אני לא הולכת להתקיל

נעמה לזימי:  אני רוצה מאוד לעשות את זה ממקום מפרה ומפקח ובונה ובריא

נעמה לזימי:  ואני גם מאמינה שאפשר

נעמה לזימי:      ולכן אני הייתי רוצה שבעוד ארבעה שבועות נעשה פה ישיבת דיווח בתקציב ותוכניות העבודה ל-2023–2024 בראי ה-SDG לדורות הבאים

נעמה לזימי:  ואני מקווה שתימצא איזושהי היערכות כלשהי, כי כרגע, לפי מה שאתה מסביר, זה לא נעשה ברמת - - - למרות שתקציב לשנתיים זה לחלוטין מחייב אותנו לתת את הדעת על החלטת הממשלה ועל איך אנחנו מסתכלים על זה, ואני חושבת שזה גם אפשרי, לפחות בחלק מהיעדים, ונראה איך אנחנו עושים צעד קדימה

נעמה לזימי:       אז אני מבינה את מה שאמרת, ואני מפרשת את זה כפי שפירשתי את זה, ואני ארצה לעשות דיון המשך עם המועצה הלאומית לכלכלה, כמובן, עם נציגות משרד ראש הממשלה

נעמה לזימי:  הנציגים שלנו מהגנת הסביבה ומשרד החוץ, וכמובן הלשכה המרכזית, ומי שירצו להצטרף

נעמה לזימי:      אבל בהקשר הזה, כשאני מבינה שלא נעשה המינימום, כמו שאני מפרשת את זה, אני חייבת, במיוחד אם ב-2022 אף תוכנית עבודה לא נתנה שום התייחסות

עידו קמחי פלדהורן: אני לא מסכים עם זה שאף תוכנית עבודה לא נתנה שום התייחסות

נעמה לזימי: אני פה עם הממ"מ, אני לא אומרת את זה

עידו קמחי פלדהורן: אין בעיה, אני אשמח לדבר עם הממ"מ, כפי שאנחנו מדברים איתם לעיתים תכופות

ראובן ארזי: זה לא אומר, כשאני אומרת את זה, זה לא אומר שאף תוכנית עבודה לא התייחסה לדברים שנמצאים ב-SDG, כי מן הסתם אם ה-SDG עוסק בהכול, אז חלק מתוכניות העבודה כמובן יעסקו בזה

ראובן ארזי:  אבל מה שאני מתכוונת זה שזה לא היה חלק מהמסגרת, ולא הייתה התייחסות למדדים מסוימים

ראובן ארזי:  אז אני חושבת שזה קצת הפוך - - -      

עידו קמחי פלדהורן: אז בואי נדבר ונראה איך אנחנו מגשרים על הפער הזה

ראובן ארזי: אין בעיה, אבל אני חושבת שזה קצת הפוך ממה שאמרת, זאת אומרת, זה לא לקחת את תוכניות העבודה ולהסתכל אחורה איך הן עסקו ב-SDG, אלא הפוך

ראובן ארזי:  זה לראות מה המדדים ומה היעדים, ואז לראות איך תוכניות העבודה מתייחסות אליהם

נעמה לזימי: עידו, בהחלט יכול להיות שחלק מהמענה עומד ב-SDG, אני לא חולקת על מה שאתה אומר בהקשר הזה

נעמה לזימי:  יכול בהחלט להיות שהשפה היא שפה שונה

נעמה לזימי:  אבל הדיבור באותה שפה בסוף גם יכוונן אותנו להתחיל להרחיב עמידה ביעדים

עידו קמחי פלדהורן: בזה אנחנו מסכימים לחלוטין, ולכן ההנחיות שלנו לכל משרדי הממשלה - - - בהנחיות התכנון שלנו, היא שמשרדי הממשלה יסתכלו על המטרות והיעדים שלהם ועל מדדי התוצאה, ויבחנו את מדדי ה-SDG כדי לחבר אותם אחד לשני, וידברו באותה שפה, כמובן עם ההתאמות שמתאימות אלינו פה, במדינת ישראל

נעמה לזימי: בסדר

נעמה לזימי:  תודה רבה, עידו, ואנחנו נהיה בקשר, ואני מודה לך שעלית לכאן היום

נעמה לזימי:  תודה

נעמה לזימי:  אנחנו נעבור לארגוני החברה האזרחית, ארגון SDG ישראל ולאחר מכן כמובן "איתך מעכי" וארגון "השל" וארגונים נוספים

נעמה לזימי:  וגם שתי"ל

נעמה לזימי:  אז רגע נעבור לשתי"ל, אני רק רוצה, כדי שנהיה בלי לחץ

שמוליק דוד: שלום

שמוליק דוד:  קודם כול, תודה גברתי יושבת הראש, הוועדה עוסקת בצעירים ובראי ה-SDG, וזאת הזדמנות להעלות את הסוגיה של צעירים באוכלוסייה הבדואית, ולבקש מהוועדה למקד את הדיון בסוגיה הזאת גם לאור ה-SDG וגם בכלל

שמוליק דוד:       הנתון החדש שהתפרסם בתקופה האחרונה, בחודשים האחרונים, הוא שבקרב הצעירים הבדואים, 54% אצל הגברים, 45% אצל הנשים, חסרי מעש

שמוליק דוד:  אנשים בגילי 19–25, שמחוץ לשוק העבודה ומחוץ לשוק ההשכלה

שמוליק דוד:  זה מספר חסר תקדים, לעומת 11% אצל חרדים, 18% אצל יהודים שאינם חרדים, ו-35% אצל ערבים

שמוליק דוד:  זה מספר עצום

שמוליק דוד:       זה חלק מסיפור יותר רחב, שמתחיל בזה ששיעורי הנשירה הם מאוד מאוד גבוהים, ו-21% מהאוכלוסייה לא מגיעים לכיתה י"ב

שמוליק דוד:  אצל תלמידות המצב קצת יותר טוב, זה 17% שלא מגיעות לכיתה י"ב

שמוליק דוד:  המצב הוא דרמטי מבחינת אחוזי הבגרות

שמוליק דוד:  רק 47% מהתלמידות, רק 21% מהתלמידים מגיעים לבגרות

שמוליק דוד:  אני לא מדבר על בגרות אקדמית, אני מדבר על בגרות

שמוליק דוד:      ושיעורי התעסוקה של נשים הם שיעורים מאוד מאוד נמוכים

שמוליק דוד:  אנחנו מדברים על 25% מהנשים הבדואיות שעובדות, לעומת 66% בשאר הארץ אצל ערבים, ויותר מ-80% בכלל האוכלוסייה של הנשים

שמוליק דוד:      שיעור האוכלוסייה של גברים שעובדים הוא רק 54%, כלומר, 40 ומשהו אחוז מהגברים לא עובדים, בין אם הם מובטלים ובין אם בסטטוס אחר

שמוליק דוד:      אנחנו מדברים על פערים עצומים כשאנחנו משווים את זה למשל לאוכלוסייה של נשים יהודיות ונשים חרדיות יהודיות בחברה הישראלית

שמוליק דוד:  אנחנו מדברים על 83% תעסוקה

נעמה לזימי: שמוליק, בגלל שהמדד שלנו בוועדה גם מדבר על צעירים וצעירות בפער חברתי, אז אני חושבת שפשוט הדבר הנכון הוא שאנחנו נייחד איזשהו דיון המשכי מיוחד, בכלל לחברה הבדואית, של נוער, צעירים וצעירות, כדי לדון בפערים האלה עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, חבל שזה יהיה ככה על קצה המזלג

נעמה לזימי:  אלא נעשה דיון

נעמה לזימי:  אז אני לוקחת על עצמי, אנחנו נייחד לזה דיון מתישהו בוועדה, אני מקווה עד סוף המושב, בסדר? ונבנה את זה יחד

נעמה לזימי:  זה גם חשוב לנו מאוד, ואנחנו מבינים את הצורף שלנו לגעת גם בנקודות שהן בזרקור מסוים

שמוליק דוד: אנחנו גם עכשיו ערב תוכנית חומש חדשה, עם הסתכלות חדשה של משרד חדש

שמוליק דוד:  תוכניות החומש הקודמות עברו ממשרד ראש הממשלה למשרד החקלאות, למשרד הכלכלה למשרד הרווחה, וכרגע נחתו במשרד - - - אז יש כאן הרבה על מה לעבוד

נעמה לזימי: אנחנו נעבוד על זה ביחד, שמוליק

נעמה לזימי:  אני איתך, אתה יודע

נעמה לזימי:  אנחנו נעבוד על זה ביחד, וניגע בזה בכל ההיבטים, פשוט מגיע לזה דיון מיוחד בפני עצמו, עם איזושהי התכווננות

נעמה לזימי:       אז אנחנו נעבור שוב ל-SDG ישראל

נעמה לזימי:  שלוש דקות, כדי שנוכל להמשיך

יעל דיין: יעל גיני, מנכ"לית SDG ישראל

יעל דיין:  קודם כול, אני אגיד שרוב הדברים נאמרו כאן, אבל עדיין חשוב לי

יעל דיין:  רוב הדברים נאמרו, אבל כן חשוב לי לתת את זווית הראייה שלנו ואת השפה שלנו שאנחנו מנסים, משתדלים בעצם לתקשר לכל הסקטורים, גם לסקטור האזרחי, גם לסקטור המסחרי

יעל דיין:  כי בעצם אנחנו יוצאים מתוך הבנה שצריך את כולם על הספינה, "און בורד", ולא רק את הממשלה ולא רק את הגופים המתכללים, כדי באמת להצליח ולהשיג את אותם יעדים

יעל דיין:       אז עוד פעם, היעדים, זה ברור, זה לרוב האנשים, אבל לא לכולם בישראל, ולכן אני אחזור על זה פה

יעל דיין:  היעדים לפיתוח בר קיימא הוסכמו על-ידי 193 המדינות החברות באו"ם, ביניהן ישראל, והם תוצר של, מה שנקרא, חוכמת ההמונים

יעל דיין:  כלומר, חילקו שאלונים למיליוני אנשים ברחבי העולם, הצליחו לאט לאט לצמצם את זה, אבל מה שחשוב פה, הדגש הוא שזה לא שייך לסקטור מסוים אחד, אלא שזו באמת תובנה שמגשרת על פערים, היום אנחנו לאור המהומות שקורות עכשיו בחוץ, אבל פערים בין ימין, שמאל, חילונים, דתיים וכו', כולם יחסית הצליחו להצטמצם לאיזושהי אג'נדה שהיא מקובלת והיא קונצנזוס הכי רחב שאפשר להגיע אליו

יעל דיין:       והדבר השני שחשוב לי להדגיש פה זה את הנושא של הבנה, שזה לא רק 17 יעדים מופשטים, אלא גם אינדיקטורים ספציפיים שיכולים לעזור לנו במדידה ובהבנה אם אנחנו בדרך להשגת היעד או לא בדרך להשגת היעד

יעל דיין:      אז מי שבעצם ייסד את הפעילות הזאת הוא פרופ' יהודה כהנא, שהוא מומחה בין-לאומי לפיננסים, וטל רונן, שהוא בא מעולם האסטרטגיה בעולם המסחרי

יעל דיין:  והם יצאו מתוך נקודת ההנחה שלשם העולם הולך, זה קונצנזוס בין-לאומי, ואם ישראל רוצה לעמוד בד בבד במישור העסקי עם כל החברות הבין-לאומית, היא חייבת לנתב את עצמה לשם, והיא גם חייבת עבודה רב-תחומית, כלומר, שכל הסקטורים ביחד יעבדו במקשה אחת ובהלימה אחת

יעל דיין:      אז מה שאנחנו בעצם עושים, זה קודם כול מנגישים את הידע של ה-SDG לכל הסקטורים

יעל דיין:  יש לנו אתר בעברית, יש לנו רשתות חברתיות, בלינקדאין, בפייסבוק, מחקרים רלוונטיים, כל התרגום של האינדיקטורים, הכול נמצא בעברית באתר שלנו

יעל דיין:       אנחנו מקדמים שיתופי פעולה, שוב, רב-תחומיים בסקטור מסחרי, עם אקדמאים, ציבורי וכו'

יעל דיין:  אנחנו עושים הרצאות, סדנאות, וחוץ מזה יש לנו אקו סיסטם של 1,800 אנשים בפייסבוק שבאים מסקטורים שונים

יעל דיין:  זה יכול להיות מנהלי אחריות תאגידית, משקיעי אימפקט, מנהלי קרנות, אנשים שעובדים בבנקים לפיתוח, מומחי תוכן מהאקדמיה ועוד ערב רב של אנשים שרוצים לקדם את זה

יעל דיין:  ותת-קהילה לא קטנה של סטארטאפים ומיזמים ישראליים, כי זו נקודה שמאוד צריך להדגיש, גם בהקשר הממשלתי

יעל דיין:      יש הרבה פעילות סביב ה-SDG, אבל היא לא מתורגמת ככזו, כשפה כזו

יעל דיין:  ולכן יכול להיות שיש מיזמים עם אימפקט מטורף, שמצאו תחלופה לפלסטיק או לא משנה מה, אבל הם לא מדבררים את עצמם כ-SDG, הם לא יודעים למדוד את זה, ואז הם גם לא יודעים להטמיע את זה במדינה שצריכה כל כך את הפתרונות האלה

יעל דיין:       אז יש לנו באמת מיפוי של 120 חברות ומיזמים שמהווים את האקו סיסטם הישראלי

יעל דיין:  יש, אני יכולה להגיד, יותר מ-1,200 חברות בישראל שפועלות, החל מ"אלפא פארם", דרךUBQ ועוד ועוד

יעל דיין:       אבל הדיווח, כאמור, דיברנו על זה, הוא של הממשלה

יעל דיין:  והחלטת ממשלה, גם, דיברנו על זה

יעל דיין:  הדוח הזה הוא דוח בין-לאומי של גוף אקדמי מחקרי, שמעמיד את ישראל הרבה אחרי קפריסין, יוון ועוד מדינות שאנחנו יכולים בכיף להשיג אותן

יעל דיין:  לדעתי, פה לא מופיע אפילו יעד אחד שהשגנו, כולל נושא הבריאות

יעל דיין:  יש פה עבודה

יעל דיין:       אני רוצה להדגיש את זה, הם הציגו את זה, אבל באמת השגנו לפי הלמ"ס עשרה מתוך 17 היעדים

יעל דיין:  רק עבור 72 מדדים יש דאטה, כלומר, גם חסר דאטה בשביל זה

יעל דיין:  ולכן פה יש חשיבות שכל המשרדים ידברו את השפה הזאת, כדי שנוכל למדוד את זה ואחר כך לראות אם אנחנו בדרך להשגת היעד או לא

יעל דיין:  ו-68% מתוך 28 המדדים כן חצו את היעד של ה-50%, זאת אומרת, זה לא רק ביקורתי

יעל דיין:  יש פה הישגים לישראל שהיא לא יודעת לדברר אותם אפילו

יעל דיין:  וקריאה לפעולה דחופה, כל הנושא של אנרגיה נקייה

יעל דיין:       זהו, אני פה מדברת ברמה האישית

יעל דיין:  אני עשר שנים הייתי צעירה ואמרתי לכולם, למה המבוגרים לא עושים, והיום אני המבוגרת האחראית פה, ויש לי ילדים

יעל דיין:  אז אני מבקשת שבמה שאנחנו יכולים לעזור, אנחנו נעזור

יעל דיין:  מי שרוצה להצטרף לקהילה, כמובן מוזמן

יעל דיין:  ומי שרוצה לקבל סיכת לוחם יכול לפנות לטל רונן ולהצטרף אלינו לפעולה

נעמה לזימי: תודה רבה, יעל

נעמה לזימי:  העניקו לי סיכה

נעמה לזימי:  ואני עוברת ליקרות ממרכז השל לקיימות ו"איתך מעכי"

נעמה לזימי:  שירין, את תפתחי? רק תגידי לפרוטוקול את שמך ואת התפקיד

שירין בטשון: עו"ד שירין בטשון, אני מנהלת את הפרויקט הזה של ה-SDG, שהוא בהובלה של שלושה ארגונים: שתי"ל, השל ו"איתך מעכי", ואנחנו גם מובילות קואליציה רחבה של 55 ארגונים, שמנסה לקדם את היעדים בישראל

שירין בטשון:       עד שתעלה המצגת אני אגיד קודם כול תודה רבה ליושבת הראש, נעמה לזימי היקרה

שירין בטשון:  אני רק אתמול ידעתי שהיה תפקיד כזה שנקרא נציב הדורות הבאים בכנסת, שבוטל ב-2010, ואני חושבת שזה עוד יותר מחזק את האחריות שיש על הכתפיים שלך בוועדה הזאת

שירין בטשון:  אז תודה רבה, ותודה רבה גם על היוזמה, על הנושא החשוב הזה

שירין בטשון:      אני לא אחזור על דברים שנאמרו פה, 17 יעדים, 169 מטרות

שירין בטשון:  אני כן רוצה להגיד משהו על הנושא של המדדים וקצת אפילו לחבר את זה כרגע לאקטואליה

שירין בטשון:      באמת אחד הדגשים המאוד גדולים של היעדים הוא כל הנושא של המדדים

שירין בטשון:  כמו שאמרתי, אנחנו כארגוני חברה אזרחית, מאוד מתמקדים במצע החברתי שהיעדים באים להציג

שירין בטשון:  יש מדדים על כל הנושא של עוני, לפי פילוח מגדרי, לפי גיל

שירין בטשון:  הנושא המגדרי, שהוא מאוד מאוד חשוב לנו, זה יעד מספר 5, זה אחד היעדים המאוד מרכזיים שיש ביעדי האו"ם לפיתוח בר קיימא

שירין בטשון:       במגדר, אם אנחנו מסתכלים על המדדים, אנחנו רואים מדדים של ייצוג בפוליטיקה, כמה מושבים יש לנשים בכנסת, בממשלה, כמה מושבים יש בתפקידים ניהוליים, כל הנושא של אלימות נגד נשים ונערות, גם במרחב הציבורי, וגם במרחב הביתי

שירין בטשון:  הכול אמור להיות חלק מהמדדים של ה-SDG, שגם המדינה אמורה למדוד

שירין בטשון:      דוח שכתבנו הראה שביעדים של עוני ומגדר כבר הייתה נסיגה בתקופת הקורונה, עוד לפני הרפורמה המדוברת

שירין בטשון:  והרפורמה המדוברת בחודש האחרון, אין ספק שהיא הולכת, לצערנו, לפגוע ולגרום לירידה נוספת בשני היעדים האלה, והיא הולכת גם להעמיק את הפערים החברתיים

שירין בטשון:  גם כלפי נשים, גם כלפי אוכלוסיות מוחלשות

שירין בטשון:  דובר פה על כל הנושא של דיור ציבורי

שירין בטשון:  אפליה נגד החברה הערבית

שירין בטשון:      כבר היום ישראל מדורגת במקום 49 בנושא של יישום המדדים, זה אומר שהיא כמעט מתחת לכל המדינות של ה-OECD

שירין בטשון:  וגם הלמ"ס דיברו על זה שבשני התחומים האלה, עוני ושוויון מגדרי, ישראל עדיין מדדה אחרי מדינות מתפתחות

שירין בטשון:      ובמחקר ההשוואתי שאנחנו מביאות, שאני וחברתי מאירה הנסון ערכנו, בעצם אנחנו מביאות דוגמאות ממדינות, מקנדה, יפן, אירלנד, אוסטרליה, גרמניה ופינלנד, שמדובר על מדינות שמדורגות די גבוה ביישום ה-SDG

שירין בטשון:  אנחנו מדברות על פינלנד, שמדורגת מספר 1, אוסטריה מספר 5, גרמניה מספר 6, אירלנד מספר 9, ואנחנו בעצם מביאות פרקטיקות למנגנונים שמאפשרים מעורבות של ארגוני חברה אזרחית ליישום היעדים

שירין בטשון:      אני שנייה אחזור אחורה ואני אגיד, אפרופו הקואליציה, אנחנו פועלות מאז 2017, מובילות קואליציה של 55 ארגונים

שירין בטשון:  אנחנו מתמקדות ביעדים שמצוינים פה, כולל הגנה על האקלים

שירין בטשון:  יש הרבה דברים שאנחנו נעשה, ומפאת קוצר הזמן אני לא אחזור עליהם

שירין בטשון:  הקואליציה הגישה בעצם נייר עמדה לממשלה שצורף כנספח לדוח שהוגש לאו"ם ב-2019

שירין בטשון:  אנחנו עושות הרבה ימי עיון ושולחנות עגולים, וגם עושות למידה משותפת כל הזמן עם ארגוני חברה אזרחית בחו"ל

שירין בטשון:       לארגוני חברה אזרחית, ואחד היעדים מדבר על זה, יעד מספר 17, לארגוני חברה אזרחית יש תפקיד קריטי ביישום היעדים

שירין בטשון:  הם אלה שמייצגים את הקבוצות המודרות ואת האוכלוסיות הפגיעות

שירין בטשון:  כל הנושא של המוטו המאוד חזק שיש ביעדים

נעמה לזימי: נגיד שאחת הסמכויות של הוועדה היא הגנה על החברה האזרחית

נעמה לזימי:  אז אנחנו מתחברות פה גם עם ה-SDG, וגם עם אנשים בפער חברתי, וגם עם הגנה על החברה האזרחית, ולגמרי

שירין בטשון: בדיוק

שירין בטשון:  אחד העקרונות המאוד מרכזיים ב-SDG זה לא להשאיר אף אחד או אחת מאחור, זאת אומרת, תמיד להסתכל על האוכלוסיות הפגיעות, תמיד לראות מי הולך להיות נפגע מהמדיניות או ממצבים של משבר, אז אין ספק שארגוני חברה אזרחית גם מיישמים את העיקרון הזה

שירין בטשון:  כל התפקיד שלנו גם באיסוף מידע וניטור התקדמות המדינות, קידום שיח רב-מגזרי

שירין בטשון:  וכאן אני אגיד שבאמת הזכירו את זה חבריי גם ממשרד החוץ, כל הנושא של היוועצות עם ארגוני חברה אזרחית, שחשוב, ויש על זה הרבה כתיבה בחו"ל, על החשיבות של היוועצות עם ארגוני חברה אזרחית בצורה שלוקחת בחשבון את הפידבק שארגוני חברה אזרחית נותנים, ולא רק כדי לצאת ידי חובה

שירין בטשון:      אז בעצם בכל המדינות שמולן עשינו את המחקר ההשוואתי, ראינו שמה שמשותף בין כל המדינות הוא שבכולן כמעט יש ועדה משרדית שעובדת כגורם מתכלל, מתאם בין כל המשרדים השונים את הנושא של ה-SDG

שירין בטשון:  יש היוועצות עם ארגוני חברה אזרחית

שירין בטשון:  יש מעורבות מאוד גדולה של משרד ראש הממשלה

שירין בטשון:  אנחנו רואות את זה בגרמניה ובאוסטריה, שבעצם הגורם המתכלל הוא משרד ראש הממשלה

שירין בטשון:  זאת אומרת, הוועדה הבין-משרדית מובלת על ידי משרד ראש הממשלה, ועושים את זה בכוונה כדי לרתום את כל המשרדים האחרים, ויש הקצאה תקציבית

שירין בטשון:       פרקטיקות טובות שקיימות מראות גם על מעורבות גדולה של הפרלמנט בדרך כלל, בפיקוח על יישום היעדים

שירין בטשון:  בקנדה אנחנו רואות שיש חוק פדרלי ממש לפיתוח בר קיימא

שירין בטשון:  יש ועדה פרלמנטרית

שירין בטשון:  הוועדה הבין-משרדית צריכה לדווח כל שלושה חודשים לוועדה הפרלמנטרית

שירין בטשון:  בגרמניה יש ועדה מייצגת פרלמנטרית, שבוחנת כל הצעת חקיקה לראות אם היא עומדת בהלימה עם האסטרטגיה הלאומית לפיתוח בר קיימא

שירין בטשון:  בפינלנד כנ"ל

שירין בטשון:  באירלנד יש, נוסף על הוועדה הבין-משרדית יש קבוצת בכירים שבה יושבים כל המשרדים, וגם היא בהובלה של משרד ראש הממשלה, ומאוד מאוד חשוב, שיש אסטרטגיה לאומית לתעדוף

שירין בטשון:  כי בכל מדינה בעצם יש תעדוף

שירין בטשון:  אז בישראל יכול להיות שאין רעב, אבל כן צריך לדבר על פערים חברתיים וכן צריך לדבר על אי-שוויון וכו'

נעמה לזימי:  יש רעב

שירין בטשון: לא, אבל אני אומרת שיכול להיות שהרעב הוא לא מספר 1, אבל זה שתהיה אסטרטגיה זה מאוד מאוד חשוב

שירין בטשון:  ואני אגיד מה שחסר בישראל, יש ועדה בין-משרדית, יש החלטה שאומרת שצריך להיות תיאום עם ראש המועצה הלאומית לכלכלה ומשרד ראש הממשלה

שירין בטשון:  באמת הלמ"ס עושה עבודה מאוד מאוד יפה

שירין בטשון:       אבל מה חסר? חסרה תוכנית לאומית, כמו שאמרנו, שעושה תעדוף של היעדים

שירין בטשון:  חסר פיקוח פנים מדינתי על היישום של היעדים, שזה יכול להיות באמצעות המעורבות של הכנסת, צריכה להיות מעורבות משמעותית וברורה של משרד ראש הממשלה

שירין בטשון:  כי המעורבות היום של משרד ראש הממשלה היא לא ברורה, והיא בטח לא בהובלה של המשרד הזה

שירין בטשון:       יש צורך בהדגשת היבטים חברתיים ליעדים

שירין בטשון:  זאת אומרת, כשאנחנו מסתכלים, ודובר פה על הדוח שהוגש לאו"ם, הוא היה לא רק הסברתי

שירין בטשון:  הוא דיבר על כמה ישראל טובה בטכנולוגיה ובחדשות, אבל שום מילה לא על עוני ולא על שוויון מגדרי, וכמובן כל הנושא של תקצוב

שירין בטשון:       וחלוקה ברורה של מטרות ומדדים בין המשרדים

שירין בטשון:  באירלנד המטרות, 169 מטרות, מחולקות בין המשרדים השונים

שירין בטשון:  אם אני המשרד להגנת הסביבה, אני לא מבינה ברווחה, אני לא מבינה במגדר, כן? אז המטרות בעצם מחולקות בין המשרדים, כל אחד בהתאם לתחום התמחותו

שירין בטשון:  ותודה רבה

נעמה לזימי: תודה רבה רבה, שירין

נעמה לזימי:  תודה, ואנחנו בהחלט עוד רק התחלנו את שיתוף הפעולה

נעמה לזימי:  זאת תהיה ועדה שהיא באמת תתפקד כוועדה פרלמנטרית, ככל שתוכל

נעמה לזימי:       אני רוצה לעבור לאגודה לפיתוח בין-לאומי סיד ישראל, תניה מורקס, מנכ"לית

נעמה לזימי:  תודה שהגעת לכאן

תניה מורקס: תודה רבה, תודה רבה לך, יו"ר הוועדה

תניה מורקס:  אז שמי תניה מורקס, המנכ"לית של סיד ישראל, אגודה לפיתוח בין-לאומי וסיוע המוניטרי

תניה מורקס:  אנחנו גם ארגון גג לבערך 150 ארגוני חברה אזרחית, חברות, יועצים, עשייה ממשלתית בתחומי הפיתוח הבין-לאומי וסיוע הומניטרי

תניה מורקס:       אני שמה את הפוקוס, בגלל שאנחנו הוועדה המיוחדת לצעירים, אני אשים את הפוקוס על זה

תניה מורקס:  התפקיד שלנו בעצם בהעלאת מודעות של החברה הישראלית לנושאים האלה, וקידום עשייה בתחומים האלה, קידום מדיניות מול מקבלי ההחלטות, ויש לנו גם קהילה מקצועית שעוסקת בתחום הזה

תניה מורקס:      ספציפית לענייני הוועדה, יש לנו רצף של תוכניות חינוכיות שאנחנו מפתחות בימים אלו, שהן מותאמות לגיל

תניה מורקס:  החל בחינוך לגיל הרך, בתי ספר, תוכניות הכשרה, מנהיגים צעירים, שנות שירות, צבא ומקבלי החלטות

תניה מורקס:  כשהפוקוס העיקרי הוא על אחריות ואזרחות גלובלית, שזה משהו שעדיין לא דובר כאן, בוועדה הזאת

תניה מורקס:       היכרות עם סוגיות בוערות מהעולם שקשורות גם לחיים של כולנו, משבר האקלים, סחר הוגן, שימוש של טכנולוגיות, כפי שצוין, לאימפקט חיובי וכו'

תניה מורקס:       היה לנו שיתוף פעולה גם עם משרד החינוך, גם הכשרות למורים יחד עם מכללת בית ברל, ויש לנו תוכניות נוספות

תניה מורקס:       דובר כאן על יעד 17, אז אני רק מחזקת את החשיבות של שותפות בין-מגזרית

תניה מורקס:  אני חושבת שכולנו כבר הבנו שכשאנחנו פועלים ביחד, אנחנו יכולים לייצר אימפקט הרבה יותר רחב

תניה מורקס:  אנחנו כארגון, אומנם ארגון עם המון המון שותפים, אבל כצוות קטן לא יכולים להגיע לכל קהלי היעד שלנו, ולכן אני גם ממש מזמינה שיתופי פעולה עם כל הנמצאים כאן בחדר, משרדי ממשלה וחברה אזרחית, אז אני אשמח מאוד שנמשיך את זה

תניה מורקס:      ואני רק רוצה לגעת בנקודה אחרונה שרלוונטית במיוחד בשבועיים האחרונים, שכלל שאנחנו גם מייצרים יותר מודעות ופועלים בשגרה, זה גם מייצר מודעות חיובית ונכונה לפעילות מיטיבה גם בחירום, גם בארץ וגם בחו"ל

תניה מורקס:  כפי שראינו גם בטורקיה את ההתגייסות הציבורית הענקית הישראלית, ורצון לתת, החל בבתי ספר, גנים גם שמעתי וכו', שממש רצו וחיפשו איך הם תורמים ועוזרים לשכנינו

תניה מורקס:      אז אני חושבת שהמודעות ועצם קיום תוכניות חינוך בסוגיות האלה תורמות לכך, וצריך גם לדעת איך לנתב את העשייה הזאת לכיוונים חיוביים שגם טובים לאנשים בשטח

תניה מורקס:  תודה רבה

נעמה לזימי: תודה רבה

נעמה לזימי:  אני מצטערת מכל מי שלא יצליחו לדבר, כי אני חייבת לרוץ

נעמה לזימי:  אני כן רוצה לסגור את הדיון כמו שצריך עם אקשן אייטמס, וגם להגיד בנוהג, מי שלא דיברנו, בפעם הבאה תהיה עדיפות לכל השאר לדבר

נעמה לזימי:  בגלל שתהיה פעם הבאה, זאת סמכות לוועדה, זו רק תחילת הדרך

נעמה לזימי:  זה דיון מסגרת בעצם, שבו רצינו לחשוף את העניין הזה ולדבר עליו

נעמה לזימי:      הדיונים הבאים יעסקו בתפקיד הכנסת וחברי הכנסת ליישום ה-SDG

נעמה לזימי:  אני חושבת שלנו יש תפקיד מאוד מאוד מרכזי פה

נעמה לזימי:  גם כמו שהראתה שירין במצגת, שילוב החברה האזרחית בתהליכי קבלת ההחלטות בממשלה

נעמה לזימי:  אני רוצה באמת לראות איך הוועדה תהיה חלק ממה שייתן יותר אימפקט לחברה האזרחית להיות חלק מעורב

נעמה לזימי:  לא פעם החברה האזרחית מקדימה את משרדי הממשלה ואת באי המקום הזה, וצריך להכיר בזה

נעמה לזימי:      מנגנונים ליישום היעדים, ואני חושבת שדיון ההמשך שיהיה בראי התקציב, חשוב לי בראי התקציב בגלל שהוא פשוט עומד לעבור

נעמה לזימי:  לאחר מכן זה יהיה תקציב לשנתיים, וצריך להכיר בזה, ותרגום מספר יעדים בין-לאומיים לספרה המקומית שלנו

נעמה לזימי:  אני חושבת שזה יכול מאוד מאוד לעזור להבין איך לקנקרט את הדברים האלה, שהם גלובליים, אלינו ולהבין איך עושים את זה

נעמה לזימי:  אולי על ידי הגשת חוקים, אולי על ידי שאילתות, וכל הכלים הפרלמנטריים שיכולים לסייע להבין איך להביא את זה

נעמה לזימי:       והוועדה רואה לנכון את הצורך בהטמעת יעדי ה-SDG בתקציב המשרדים לשנים 2023–2024 והטמעתם לתוכנית העבודה

נעמה לזימי:  הוועדה קוראת לראש הממשלה להטיל על המועצה הלאומית לכלכלה לתכלל את עבודת הממשלה והוועדה הבין-משרדית ליישום, כמובן שכל זה יצא במכתב רשמי, ליישום יעדי ה-SDG ולקביעת אסטרטגיה לאומית לתעדוף

נעמה לזימי:      בנוסף, הוועדה קוראת למשרדי הממשלה למנות תקן לעיסוק ביישום ובמעקב של יעדי SDG בכל אחד מהמשרדים, שזה משהו שגם רציתי להגיש הצעת חוק בכנסת הקודמת, ולא הצלחנו לכתוב אותה, וכבר פוזרה הכנסת, אז זה בהחלט מתחבר

נעמה לזימי:      בכוונתי לשלוח לשרי הממשלה בקשה בכתב מטעם הוועדה בנושא הזה

נעמה לזימי:  ולגבי המקום של הכנסת, בעיניי, כמו שאמרתי, להיות במקום שבו נערך הדיון במה שצריכים להיות היעדים של ישראל, החזון

נעמה לזימי:       אני לא יכולה להבטיח שכל שבוע יהיה דיון על ה-SDG, אני כן יכולה להגיד שננסה להתכוונן לכל חודש, חודש וחצי, לדיון מעקב, אפילו אם נייחד נושא מסוים או משהו כזה, ברמת האפשר, כדי שנשים תמיד את הזרקור הזה, ולנסות ככל שניתן, גם אם זה יהיה אחת לחודש וחצי, חודשיים, עדיין לעשות פה דין ייעודי, ונבנה אותו גם יחד

נעמה לזימי:  אז אני כן מזמינה גם להציע לנו על מה, זאת תהיה ועדה משתפת ומשתתפת

נעמה לזימי:       במדינות שונות חלק ממנגנון הדיווח הוא כלפי הפרלמנט

נעמה לזימי:  המדינה מגישה לפרלמנט דוח שנתי, והוא דן בוועדות השונות

נעמה לזימי:  אני אשמח שהדוח שיצא, איילת וגם גדעון, אני אשמח אם תוכלו, נעשה פה עוד דיון על הדוח ונראה אותו, אולי נחשוף אותו, זה יכול להיות באמת משהו שנעשה אותו יחדיו, ממקום גם מלמד

נעמה לזימי:  יש לנו הרבה מה ללמוד מהדוח שאספתם

נעמה לזימי:  אני מניחה שגם יהיה לכם אימפקט מנגד

נעמה לזימי:  אם תרצו, הוועדה הזאת היא גם המקום שלכם, יש לומר

נעמה לזימי:  וכן, אם יש כאן הצעות לאיך מנגנוני לחץ, מנגנוני הפעלה בסמכות הוועדה, אנחנו נשמח

נעמה לזימי:       תודה גם לך, שירי, ונשמח גם שהממ"מ יהיה איתנו לאורך כל הדרך, גם בסוגיות שונות

נעמה לזימי:  ואני מאוד מאוד מברכת על זה, אני חושבת שוועדת הצעירים היא באמת המקום הנכון שהדבר הזה ישב בו

נעמה לזימי:  וכשחשבנו על הוועדה הזאת, זה היה אחד הדברים הראשונים שביקשתי בסמכויות הוועדה

נעמה לזימי:  כי הבנתי את המחשבה של קיימות במובן העמוק שלה, אל תוך סוגיית הצעירים והצעירות בישראל

נעמה לזימי:  ולכן אני חושבת שיש לנו הרבה מה לעשות יחד

נעמה לזימי:      אז אני מודה לכם, אני מצטערת על הלחץ בזמנים

נעמה לזימי:  ככה זה בימים אלו

נעמה לזימי:  ואני מודה גם למשרד החוץ ולמשרד להגנת הסביבה על מה שאתם עושים בשנתיים האחרונות, ואנחנו גם נהיה לכם לעזר

נעמה לזימי:  אני יודעת מה זה כשיש לקוחות קשים נוספים לעבוד מולם, אז אנחנו ננסה לעזור גם פה

נעמה לזימי:  תודה רבה

נעמה לזימי:  תודה, חברים

נעמה לזימי:  תודה