ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 5, 2023-02-21 00:00

איימן עודה: חברות וחברים, חברי הכנסת, האנשים שעוסקים בתחום ההייטק, מייצגי גם החברה האזרחית, שלום לכולכם, זה נושא חשוב ביותר מן הסתם

איימן עודה:  בעקבות ההפיכה השיפוטית יש כל מיני עמדות בעולם, בחברות בין-לאומיות שמדברות על החרמה

איימן עודה:  אנחנו התבקשנו לדון בנושא החשוב הזה

איימן עודה:  כולם יודעים מה חשיבות ההייטק בכלכלה

איימן עודה:  54% מהייצוא של המדינה זה מתחום ההייטק

איימן עודה:  10% מהשכירים במדינת ישראל הם בתחום ההייטק למרות שזה לא שוויוני מבחינה אזורית, מבחינה לאומית, מבחינת מגזרים

איימן עודה:  הרוב מושקע באזור תל אביב

איימן עודה:  2% מהאנשים בהייטק זה מהאוכלוסייה הערבית, 3% מהחרדים

איימן עודה:  אלה דברים שטעונים שיפור מיידי

איימן עודה:       לגבי העמדה של החברות הבין-לאומיות, אני תמוה במשהו לגבי העמדה שלהם, האם היא עמדה ערכית או שהיא עמדה כלכלית? למה אני שואל? הרי הפגיעה בדמוקרטיה במדינת ישראל, הדבר הגדול ביותר זה לא ההפיכה השיפוטית, אז למה עכשיו? יש דברים שהם יותר קשים

איימן עודה:  למשל כיבוש עם אחר זה דבר יותר קשה מההפיכה השיפוטית

איימן עודה:  למשל האפליה נגד האוכלוסייה הערבית, למשל עצם העובדה שרק 2% מהערבים בהייטק, רק 3% מהחרדים

איימן עודה:  זה לא עשה כלום לגבי החברות הללו, לכן חשוב לי גם להבין

איימן עודה:  אחרי הישיבה הזו אנחנו נתבקש גם לשבת עם הקבוצות הללו ולהבין את המניע שלהן, האם הוא ערכי, דמוקרטי או פחד מחוסר יציבות ותו לא?     אנחנו נתחיל את הדיון

איימן עודה:  חברי הכנסת שירצו לדבר, ירימו את היד ואני אתן להם ממש בהקדם האפשרי

נעמה לזימי: יו"ר הוועדה, אפשר לשאול איזה רשויות הגיעו? מי מהמשרדים?     

איימן עודה: כן

איימן עודה:  אני מעביר את השאלה לכם

איימן עודה:  מי מהמשרדים הגיעו? בבקשה

איתמר גזלה: אני מנהל תחום בכיר, מחקר, כלכלה ונתונים במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

איימן עודה: אהלן וסהלן

איימן עודה:  מי עוד?     

רועי לבנון: אני ממשרד העבודה

איימן עודה: אהלן וסהלן, מעריכים זאת

איימן עודה:  איפה משרד הכלכלה?     

נעמה לזימי: והאוצר? הם תמיד לא באים

נעמה לזימי:  הם גם לא באו אתמול לכספים

איימן עודה: השר ניר ברקת מהליכוד, הוא החליט לא להגיע?      

איילת חאקימיאן: הוזמנו, לא הגיעו, גם משפטים

קריאה: אבל לא שלחו נציג

קריאה:  הכלכלה והאוצר לא שלחו גם לוועדה הזו נציג

נעמה לזימי: אני רק רוצה להגיד שזה קורה כל דיון שדנים בנושא הזה

איימן עודה: אוקיי, הערה חשובה, נעמה לזימי, חברת הכנסת

איימן עודה:      שחי שנרך, בבקשה, תציג את עצמך ואת התפקיד

צחי שנרך: שלום לכולם, אני המשנה למנכ"ל רשות החדשנות

צחי שנרך:  המנכ"ל נמצא בחו"ל ואני אציג היום

צחי שנרך:  למי שלא מכיר אותנו, אנחנו למעשה הגוף הממשלתי שאמון על החדשנות בישראל

צחי שנרך:  אנחנו למעשה זרוע ההשקעות של מדינת ישראל והמטרה שלנו זה לקדם את החדשנות לטובת הכלכלה הישראלית, ובצורה הזאת לשמר את היתרון התחרותי של מדינת ישראל ביחס לעולם

צחי שנרך:      אני ארצה לגעת היום בשלוש נקודות

צחי שנרך:  הנקודה הראשונה, הנושא של חשיבות ההייטק, התחלת לגעת בדבר הזה ואני אתן עוד כמה מספרים

צחי שנרך:  הדבר השני הוא מצב ההייטק בישראל, והדבר השלישי הוא מיצוב של ההייטק הישראלי ביחס לעולם, התחרות וכן הלאה

צחי שנרך:      הכנו מצגת קצרה

צחי שנרך:  בואו נעבור שקף

צחי שנרך:      (הצגת מצגת)     כמו שאמרת יושב-ראש הוועדה, 11% מהשכירים בישראל, זה קצת עלה, אחראים על 25% מתשלום מס ההכנסה בישראל

איימן עודה: אולי בתקופת הקורונה אפילו היה יותר גבוה, נכון?     

צחי שנרך: אנחנו מטפסים לאט-לאט במספר הזה וכיום זה פחות או יותר סביב ה-11%

צחי שנרך:  מעל חצי מהייצוא הישראלי, 15% מהתוצר וכן הלאה

צחי שנרך:  אלה נתוני מקרו משמעותיים ביותר לכלכלה הישראלית

צחי שנרך:       אם אנחנו מסתכלים על סך הגיוסים, אז אנחנו רואים ששנת 2021 הייתה למעשה שנת השיא בגיוסים בישראל

צחי שנרך:  כמעט 26 מיליארד דולר של גיוסים הגיעו למדינת ישראל

צחי שנרך:  שנת 2022 היא השנה השנייה הטובה ביותר בגיוסים עבור מדינת ישראל, קרוב ל-15 מיליארד דולר

צחי שנרך:  בסך הכול אלה נתונים טובים, אבל אם אנחנו מסתכלים על מגמות, אז אנחנו רואים שבערך 80% מהגיוסים שבוצעו בשנת 2022 היו בחצי הראשון, ובחצי השני הרבה פחות

צחי שנרך:  אלה דברים שאנחנו מוטרדים מהם ואפשר להבין כמובן למה

צחי שנרך:       עוד פרמטר שאפשר להבין בו את החשיבות של ההייטק הישראלי הוא למעשה הפריון

צחי שנרך:  אם מסתכלים על ממוצע ה-OECD, הוא עומד על כ-61 דולר לשעה

צחי שנרך:  ישראל עומדת על קצת פחות, על 52

צחי שנרך: 2 אבל אם אנחנו רגע בוחנים את המספר הזה טיפה יותר לעומק, אנחנו רואים שאותם 11% שהזכרתי קודם בעצם מייצרים פריון של כמעט 80 דולר לשעה, בעוד ששאר המשק ללא ההייטק הוא הרבה יותר נמוך כבר מהממוצע של ה-OECD ולכן שוב פעם, אני מדבר על החשיבות של ההייטק לכלכלה

צחי שנרך:  אסור לנו להיות בלי הייטק

צחי שנרך:  אם נגיע למצב כזה, אנחנו נדרדר באופן משמעותי גם בפרמטר הפריון

צחי שנרך:       עוד פרמטר שהוא בעצם מתחיל לאפיין את מצב ההייטק הוא הירידה בהקמת הסטארט-אפים

צחי שנרך:  אנחנו מזה שמונה שנים נמצאים למעשה בנקודה הנמוכה ביותר בכמות הסטארט-אפים שנפתחים בישראל

צחי שנרך:  הגרף הסגול הוא בעצם הגרף האמיתי שמציג נתונים שהם נתונים שכוללים לא רק את המידע שיש בידנו אלא גם איזושהי תחזית, אין לנו את כל נתונים 2022

איימן עודה: מה הסיבה של הירידה בהקמת הסטארט-אפים?     

צחי שנרך: יש כמה סיבות

צחי שנרך:  קודם כל זה תופעה גלובלית

צחי שנרך:  יש תופעה של התבגרות של הענף הזה שנקרא הייטק בכל העולם, גם בישראל, ולמעשה המונח הזה של התבגרות הוא מתקשר הרבה פעמים להשקעה בחברות יותר בוגרות

צחי שנרך:  השקעה בחברות יותר בוגרות מביאה לפעמים לזה שהמשכורות שם למשל עולות, שהתחרות על הטאלנט מתגברת ולמעשה הרבה יותר קשה לפתוח הסטארט-אפים כי אנשים מעדיפים לפעמים בגלל תנאים ובגלל כל מיני היבטים אחרים של חשש מסיכון לפתוח סטארט-אפ

צחי שנרך:  סטארט-אפ בדרך כלל לא מצליח ברמה הסטטיסטית, אז מעדיפים להישאר במקומות שהם מקומות של חברות יותר גדולות, יותר בוגרות, יודעות לשלם משכורות יותר טובות, לתת תנאים יותר טובים

צחי שנרך:  זאת תופעה גלובלית, היא קיימת גם בישראל, אלא שאני לא חושב שיש עוד מדינה בעולם שנקראת סטארט-אפ ניישן ולכן התופעה הזאת, למרות שהיא גלובלית, בישראל כשראינו את הנתונים של ההייטק, כמה הוא קריטי לכלכלה הישראלית, התופעה הזאת היא מאוד מטרידה

צחי שנרך:  אין לי מה להוסיף, זה פשוט נתון מטריד

רים יונס: יש לכם מידע על סטארט-אפים ישראלים שהוקמו בחו"ל?     

צחי שנרך: אין כאן את המספרים של סטארט-אפים של ישראלים שהוקמו בחו"ל

צחי שנרך:  יש לנו את הנתונים האלה, לא הבאתי אותם, אבל באמת רואים בין השאר גם לא מעט סטארט-אפים שהידע שלהם למשל הושג באוניברסיטה בישראל או הושג בשלבים מאוד מוקדמים ואז או שעברו לחו"ל או שנפתחו מחדש בחו"ל

צחי שנרך:  זו תופעה שהיא קיימת ואפילו אפשר להגיד שהיא מתגברת

צחי שנרך:       עוד על מצב ההייטק, אז אני רוצה לגעת בנושא של הון אנושי

צחי שנרך:  היום אנחנו נמצאים בסדר גודל של 370,000 איש שעובדים בתחום הזה של הייטק

צחי שנרך:  זה נתון שיא, אבל אם מסתכלים רגע על המגמה, אז רואים שהגרף הזה היה מאוד בעלייה בשנים 2020–2021 וב-2022 התחילה למעשה איזושהי ירידה והתמתנות בגידול במשרות השכיר בהייטק

צחי שנרך:       פרמטר משלים לדבר הזה הוא למעשה המשרות הפניות של שכירים בהייטק, ואנחנו רואים שוב פעם שבשנים 2019 עד תחילת 2022 היה גידול בכמות המשרות הטכנולוגיות שפנויות במשק, גם בנושא של מהנדסים וגם בנושא של אנשי תוכנה, והחל מתחילת 2022 אנחנו רואים פחות דרישה למהנדסים ולאנשי תוכנה

צחי שנרך:  גם זו כשלעצמה תופעה מטרידה

צחי שנרך:  זה לא כי אנחנו היינו כמדינה כאלה טובים שהכשרנו עוד אנשים והקטנו את המחסור באנשי הייטק

צחי שנרך:  זה יותר מהצד השני, הדרישה היא בעצם יורדת וזה איזשהו פרמטר שהוא מטריד

צחי שנרך:      כאן יש שקף שהוא מאוד מעניין לדעתי והוא מסתכל רגע על מי נמצא היום בשנת 2021, זה הנתונים שיש לנו, באותה שכונה הייתי אומר, של ישראל

צחי שנרך:  אנחנו מסתכלים למשל על מספר חברות הסטארט-אפ ומסתכלים על מספר החברות השלמות, החברות הגדולות יותר

צחי שנרך:       אנחנו רואים שבסביבה הזאת של ישראל, אם אנחנו מסתכלים על המרובע המקווקו בגרף בצד ימין, זה היה מרובע שנדיר היה למצוא בו תחרות לישראל

צחי שנרך:  אם אנחנו מסתכלים על האבים, אנחנו קוראים לזה האבים של חדשנות, מי שהיה מסביבנו זה היה לא הרבה חברות

צחי שנרך:  כמובן היה תמיד את כל הנושא של הסיליקון ואלי והנושא של ניו יורק ולונדון ואחרים

צחי שנרך:  אלה גדולים, אנחנו לא מתחרים איתם, הם תמיד יהיו יותר גדולים מאיתנו, אלא שמבחינת סדרי הגודל, אז אנחנו רואים שממש בחמש שנים האחרונות בעצם התפתחה תחרות מאוד מאוד משמעותית למדינת ישראל ויש הרבה מקומות שדומים לנו מהרבה מאוד פרמטרים, גם כמות החברות אבל גם התמ"ג לנפש ומספר תושבים ומועסקים בהייטק

צחי שנרך:  הדבר הזה מבחינתנו אולי הוא הנתון המדאיג ביותר

צחי שנרך:       אם פעם היינו בעולם הזה של סטארט-אפ ניישן, היינו סוג של מובילים בעולם, מכאן גם זכינו לשם הזה, היום אנחנו נמצאים בתחרות

צחי שנרך:  כולם למדו את הפטנט הזה של להקים סטארט-אפים וכן הלאה

צחי שנרך:  חלק אפילו חיקו את העבודה של ממשלת ישראל ואפילו את של רשות החדשנות, הקימו חממות, הקימו כל מיני מנגנונים שמתחרים ובסופו של דבר מאוד מגדילים את השכונה הזאת, שכונת החדשנות שנמצאת במקומות אחרים בעולם

צחי שנרך:       עוד ככה לסבר את האוזן, אפשר לראות פה בעצם פרסומים של ממשלות זרות במדינות שהן בסך הכול מדינות שהן מקבילות לנו בכל מיני מדדים כלכליים

צחי שנרך:  רואים את ההשקעות שהן באמת השקעות עתק בנושא הזה של טכנולוגיה, של הייטק

צחי שנרך:  כולם למדו שזה מנוע שהוא מנוע שצריך לתת לו את ההשקעות הנכונות כדי לעמוד באותה תחרות

איימן עודה: צחי, בבקשה, זה הזמן לשאול

איימן עודה:  נכון שמדינת ישראל היא האחרונה ב-OECD בהשקעה בהייטק מבחינת המדינה עצמה?     

צחי שנרך: כן

צחי שנרך:  זה באמת שקף מוסתר בהמשך המצגת, אבל אתה צודק

צחי שנרך:  אם אנחנו מסתכלים על ההשקעות במו"פ בישראל, מדינת ישראל היא הראשונה בהשקעות במו"פ ביחס לעולם, אבל ההשקעות האלה הן פרטיות

צחי שנרך:  אתה מסתכל על ההשקעות של המדינה, אז אנחנו אחרונים

איימן עודה: אז החברות הפרטיות, יש להן אינטרס להגדיל את הכסף שלהן, אבל המדינה, יש לה אינטרס חברתי כלפי האזרחים כולם, לכן אפשר להבין למה בתל אביב ולא בפריפריה ולא במדינה כולה

איימן עודה:  המחויבות של המדינה, היא משקיעה הכי פחות מ-OECD, אז זה משליך על המצב בפריפריה

צחי שנרך: אני אנסח את זה בצורה אחרת

צחי שנרך:  אני חושב שהמדינה יכולה לקבוע לעצמה יעדים, ובאמצעות השקעות בין השאר לבוא ולקדם את אותם יעדים

צחי שנרך:  אנחנו לעצמנו עשינו גם את הדברים האלה ואנחנו משקיעים הרבה באוכלוסיות של מיעוטים, נשים, חרדים, ערבים וכן הלאה

צחי שנרך:  זה השקעות שלנו כמובן בסדרי הגודל של מה שאנחנו יכולים לעשות, ואני מחבר את זה לשאלה שלך

צחי שנרך:  ההשקעה של מדינת ישראל היא הנמוכה ביותר במדינות ה-OECD

איימן עודה: זה נתון חשוב מאוד

איימן עודה:  הנתון השני, ביחס להשקעה של חברות אחרות, כמה ההשקעה של המדינה בהייטק במדינה, 10%, 20% והשאר פרטי?     

צחי שנרך: טוב, בטח לא נוכל לקפוץ לשקפים המוסתרים

איימן עודה: אם אתה עוד תדבר על זה, אז לא צריך לענות עכשיו

קריאה: אני מכיר נתון של 9% השקעה במו"פ ממשלתי

איימן עודה: 9% המדינה ו-91% - - -      

קריאה: 50% מחו"ל, 40% מגזר פרטי, פלוס-מינוס

צחי שנרך: אני אגיד ככה, למעשה פרקטית 90% מההשקעות שדיברתי עליהן שמגיעות להייטק הישראלי, 90% ממנו מקורו בחו"ל

צחי שנרך:  רק 10% הוא כסף ישראלי ובתוכו הכסף של המדינה הוא באמת נתון זעום

איימן עודה: טוב, נתונים חשובים ביותר

אחמד טיבי: כמה חממות יש בישראל וכמה בחברה הערבית?     

צחי שנרך: יש נדמה לי שלוש חממות בחברה הערבית

אחמד טיבי: מתוך?     

צחי שנרך: 15 אנחנו מפעילים היום

צחי שנרך:  זה סדר הגודל

קריאה: ודווקא כי הרבה מהן בפריפריה, אני חושבת

צחי שנרך: כן

צחי שנרך:  המדיניות הייתה להעדיף חממות בפריפריה, בעבר

צחי שנרך:  היום זה יותר נפתח בעצם על בסיס של תחרות, על בסיס של מצוינות

צחי שנרך:       אני רק רוצה לבקש מכם להסתכל על המספרים בצד ימין

צחי שנרך:  בצד ימין זה החלטה של הנשיא ביידן בעצם בעקבות המתיחות הבין-גושית שהביאה בעצם גם למעין תחרות טכנולוגית על טכנולוגיות מפתח כמו למשל נושא של צ'יפים

צחי שנרך:  בין גושית היא בין המזרח למערב, בין בעיקר סין לבין שאר העולם המערבי

צחי שנרך:       זה הביא למעשה להחלטה של חלק גדול מהמדינות המערביות כולל האיחוד האירופי ונוספים, להשקיע השקעות מאוד משמעותיות בטכנולוגיה כאלמנט שהוא אלמנט שמחזק את החוסן הלאומי שלהם

צחי שנרך:  הטכנולוגיה האזרחית, אני לא מדבר על טכנולוגיה צבאית

צחי שנרך:  טכנולוגיה אזרחית כחלק מהחוסן הלאומי, הכלכלי, וכאן זה דוגמה שהבאתי אבל יש אין-סוף דוגמאות כאלה של השקעה של קרוב ל-280 מיליארד דולר בנושא של צ'יפים בחמש השנים הקרובות בארצות הברית

צחי שנרך:  אלה השקעות עתק וישראל היא שחקנית בעולם הזה של צ'יפים, ואם אל מול ההשקעות האלה אנחנו לא ניתן איזשהו פייט שהוא פייט שמתאים לישראל, אז בתחרות הזאת ומול ההאבים שהזכרתי קודם אנחנו עשויים למצוא את עצמנו בבעיה

צחי שנרך:  אגב, השקעות כאלה אפשר למצוא גם באירופה

צחי שנרך:       אני אסיים בשקף הזה ואני רק אדבר על החשיבות של היציבות להייטק הישראלי בפרט בטיימינג הנוכחי

צחי שנרך:  אנחנו מדברים על זה שהנכסים הגלובליים, בין אם זה מוסדיים בארץ, בחו"ל בעיקר, גופי השקעה אחרים מתרחקים מכל הנושא של הון סיכון

צחי שנרך:  זה בגלל שהריבית עולה, זה בגלל שהשווי של החברות בשנים האחרונות היה שווי מאוד גבוה, יש מי שיגיד לא ריאלי

צחי שנרך:  אנחנו מדברים על האטה וירידה בצמיחה העולמית ואנחנו מדברים על לא מעט חברות שבשנות השיא גייסו כספים מאוד גדולים

צחי שנרך:  בעצם זה הטיימינג שבעצם הן צריכות לצאת לסיבוב של גיוס כספים נוסף

צחי שנרך:  זה לגבי הטיימינג

צחי שנרך:      לגבי הנושא של חשיבות היציבות, אז יש פה אמירה שהיא אולי אמירה הכי חשובה במצגת הזאת, שגם המשקיעים וגם השווקים לא אוהבים אי-ודאות, ומכיוון שדיברנו על זה ש-90% מהמימון של ההייטק הישראלי הוא מגיע בעצם מחו"ל, בין אם זה קרנות ישירות מחו"ל או בין אם זה קרנות ישראליות שהמשקיעים שלהם נמצאים בחו"ל, אז הנושא הזה של יציבות הוא נושא שמאוד מטריד אותם בהיבט הכלכלי נטו, בהיבט של סיכון, בהיבט של איפה לשים את הכסף

צחי שנרך:  יש להם הרבה אפשרויות

צחי שנרך:  יציבות זה אחד מהדברים שחשובים להם כשהם מקבלים החלטה

צחי שנרך:      דבר אחרון שרציתי להגיד, לאור ההשקעות המאוד גדולות האלה בנושא של טכנולוגיה, בנושא של הייטק בעולם, אנחנו כמדינה, גם אם הכי נרצה, לא נוכל לשים את אותם מאות מיליארדי דולרים בהשקעות האלה, אבל אנחנו כן יודעים לעשות את זה גם דרך המדינה וגם דרך השוק הפרטי

צחי שנרך:  אנחנו כן יודעים לרכב על הגל של ההשקעות העולמיות האלה, לחבור לשותפים, לעשות איתםJV וכן הלאה

צחי שנרך:  כדי לרכב על אותו גל השקעות בעולם אנחנו צריכים להדק את יחסי המו"פ עם הארצות הרלוונטיות, עם אירופה, עם ארצות הברית, עם יפן, והאווירה צריכה להיות כדי שיקרה, אווירה תומכת שתייצר את אותן שותפויות לטווח הארוך

צחי שנרך:  זהו

צחי שנרך:      השורה התחתונה, גם אנחנו שומעים למעשה את מה שכולם שומעים ויש להקשיב לאיתותים של השוק, כי אי הקשבה לאיתותים של השוק יכול להביא אותנו גם בטווח הקצר - - -     

איימן עודה: אתה יכול להסביר לנו מי החליט להחרים או אותת בכיוון הזה? כמה קבוצות? מה האחוז שלהם?     

צחי שנרך: קודם כל אני לא יכול להגיד את זה ברמה הסטטיסטית כי אנחנו אוספים נתונים סטטיסטיים רק ברמה של שנה אחרי או רבעון אחרי

צחי שנרך:  כל מה שאני עכשיו אגיד הוא לא באמת סטטיסטי, אבל אני חושב שכמו שכולנו שומעים, גם אנחנו שומעים, סדר גודל של 50 פעם בשבוע באינטראקציה עם תעשייה והון סיכון כי זה העבודה שלנו, אז אני חושב שאת מה ששומעים כולם, גם אנחנו שומעים

צחי שנרך:  אנחנו יודעים על חברות שמעבירות IP לחו"ל

צחי שנרך:  אנחנו מכירים קרנות שמהססות אם לבצע השקעות נוספות בישראל

צחי שנרך:  אלה הדברים שאנחנו שומעים

צחי שנרך:  אלה לא דברים שאנחנו שומעים אותם באופן בלעדי

ארז שחר: אשמח להשמיע כי אנחנו מהקרנות, אז אולי נשמיע אנחנו את מה שאנחנו משמיעים כבר כמה שבועות

צחי שנרך: המסר היחיד שלנו, שכדאי להקשיב לאיתותים שאנחנו מקבלים מהשוק, כי זה מסוכן

יאסר חוג'יראת: לפני הקרנות כי אני חייב לצאת

איימן עודה: בבקשה

יאסר חוג'יראת: קודם כל תודה על המצגת

יאסר חוג'יראת:  אין ספק שההייטק זה ענף כלכלי מאוד חשוב גם לכלכלת המדינה, אבל אני כחברה ערבית לא נהנה מזה, פעמיים

יאסר חוג'יראת:  פעם ראשונה, כי כל ההשקעות של ההייטק וכל החברות הן בכלל לא נמצאות בפריפריה וביישובים הערביים

יאסר חוג'יראת:  הדבר השני, גם בכוח אדם, בעצם 350,000 או 370,000 המועסקים בהייטק, אני לא יודע כמה, 3% מתוכם ערבים? הייתי שמח לראות מה אתם חושבים, איך לקדם את כל הנושא של ההייטק בחברה הערבית? זה אחד

יאסר חוג'יראת:       הדבר השני, יש היום תוכניות, כבוד היושב-ראש, שנקראות "פרחי ההייטק"

יאסר חוג'יראת:  אני גם ביקשתי לעשות דיון על הנושא הזה

יאסר חוג'יראת:  אני אשמח לעשות דיון על הנושא של "פרחי ההייטק"

יאסר חוג'יראת:  זו תוכנית בחברה הערבית שבעצם היא מכשירה או מטפלת בתלמידים, לוקחת אותם בכיתה ח' ועוקבת אחריהם עד י"ב בשביל להכשיר אותם ישר למקצועות של מחשבים ותכנות בשביל שישתלבו ישר בתוך ההייטק

יאסר חוג'יראת:  אני אשמח אם נקיים דיון על זה באחת מהישיבות של ועדת המדע

יאסר חוג'יראת:  זה חשוב לנו

יאסר חוג'יראת:  תודה

איימן עודה: חבר הכנסת יאסר חוג'יראת, אחד, קיבלת

איימן עודה:  מתי שתרצה אנחנו נקיים את הדיון הזה

איימן עודה:      אני רוצה לברך את חברי הכנסת עידן רול, אהלן וסהלן, ואת סימון מושיאשוילי על הגעתם

איימן עודה:      בבקשה, איתמר בשם משרד המדע

איתמר גזלה: שלום, תודה אדוני היושב-ראש

איתמר גזלה:  אני אתייחס בעיקר לנושא של הוועדה של הון אנושי בהייטק שכידוע עברה בהחלטת מממשלה של הממשלה הקודמת בספטמבר שנה שעברה

איתמר גזלה:       עכשיו נכנס לטיוטת חוק ההסדרים חלק נכבד ממסקנות הוועדה

איתמר גזלה:  כרגע בדיוני התקציב עובדים על לתקצב את זה ולהוציא את זה לדרך

איתמר גזלה:  בגדול, למי שלא מכיר, הדוח או המסקנות של הוועדה לקידום ההון האנושי בהייטק, מכירים את זה כוועדת פרלמוטר למי שמכיר בשם הזה, קבעה בעצם יעדים להגדלה של ההון האנושי בהייטק מ-11% ל-15%, ולהדגיש שלא מדובר רק בהייטק נטו אלא במקצועות טק

איתמר גזלה:       היום אנחנו בעולם שגם בבנקים, גם עורכי דין, גם רואי חשבון כולם כבר צריכים משרות טכנולוגיות בתוך החברות והמשרדים שלהם

איתמר גזלה:  סתם כדי לסבר את האוזן, אם בבנקים, אם אני לא טועה זה היה 5% מקצועות טכנולוגיים שהועסקו בבנקים, היום זה כבר סביב ה-9% וזה רק עולה, כלומר כל הסקטורים במשק בעצם צריכים משרות טכנולוגיות, והוועדה בעצם שמה לה למטרה להגדיל את האנשים שיכולים לעבוד במשרות כאלה בעיקר באוכלוסיות בייצוג חסר שזה אוכלוסייה ערבית, אוכלוסייה חרדית, יוצאי אתיופיה

איתמר גזלה:  נשים במקצועות STEMהן גם לא מיוצגות כגודלן באוכלוסייה

איימן עודה: כמה אחוז נשים?     

איתמר גזלה: כמה אחוז נשים בהייטק?     

איימן עודה: כן

איתמר גזלה: אם אני לא טועה זה סביב ה-20%

קריאה: 35%

איתמר גזלה: אני לא זוכר את המספר בעל פה, אז 35%

קריאה: אבל רק אחוזים בודדים מקבלים השקעות, נשים

צחי שנרך: מתוך ה-370,000 שדיברתי עליהם קודם, 240 זה גברים ו-120 זה נשים

צחי שנרך:  שליש

איימן עודה: רים יונס, את יודעת מה אחוז הנשים הערביות בהייטק?     

רים יונס: אחוז הנשים הערביות עובדות בהייטק הוא אחוז אפסי, הוא פחות מ-1%

צחי שנרך: 1,500 נשים ערביות

רים יונס: כן, 1,500 נשים ערביות בהייטק

איימן עודה: גם ביחס לגברים ערבים, שזה 2%

רים יונס: גם ביחס לגברים הערבים, וזה אחד הדברים שוועדת פרלמוטר ממש התריעה עליהם

רים יונס:  כשיגיע תורנו לדבר אנחנו גם נציין את העובדות האלה

צחי שנרך: המספר הוא 5,000 גברים ביחס ל-240,000 גברים סך הכול

איימן עודה: טוב, אני רוצה לברך את חבר הכנסת רון כץ שהגיע

איימן עודה:  אהלן וסהלן

רון כץ: תודה רבה

איימן עודה: שלום חברת הכנסת שלי מירון

איימן עודה:  אהלן וסהלן

איתמר גזלה: כפי שהתחלתי לומר, חלק מהתוכניות עדיין מחכות לתקצוב ואנחנו מאוד מקווים שזה יקרה עכשיו בתקציב הקרוב

איתמר גזלה:  חלק מהתוכניות התחילו לפעול מתקציבים קיימים של המשרדים

איתמר גזלה:  אצלנו במשרד יש מספר תוכניות משמעותיות שפועלות וכבר מתוקצבות ומקווים שיתוקצבו בהמשך, כמו הייטקלאס שזה בעצם תוכניות שנועדו לעודד בגרות טק אצל אוכלוסיות בייצוג חסר

איתמר גזלה:  יש תוכניות של משרד העבודה שרועי יכול אולי להרחיב עליהן אחרי זה

איתמר גזלה:  משרד החינוך גם הגדיל כיתות תמ"ת שזה עתודה מדעית-טכנולוגית, שזה גם אמור ביעדים להכפיל את המסיימים שהם בוגרים של מקצועות שהם רלוונטיים, אחרי זה להשתלב בתעשיית ההייטק

איתמר גזלה:       אנחנו בכלל כוועדה, דובר על זה שהמקומות שמאוד חשובים להתערבות במיוחד באוכלוסיות בחסר הם בשלבים המוקדמים יותר, בשלבי החינוך

איתמר גזלה:  אפילו יש תוכניות של גן חובה אבל גם מקפידים על כיתות ח' ו-ט' שזה רגע אחד לפני שבוחרים את המגמה לבגרות ומה רוצים ללמוד

איתמר גזלה:      יש עוד תוכניות שאנחנו מפעילים יחד עם החברה למתנ"סים, מרכז המראה שזה נועד לעודד יזמות בפריפריה ובתוכם גם בחברה הערבית

איתמר גזלה:  יש תוכניות של אנגלית דבורה שזה גם דגש מאוד חשוב ששמו עליו, של קידום וחיזוק השפה האנגלית, אז גם באקדמיה יש תוכנית להגדלה דרך ות"ת וגם בפעילות שלנו של המשרד יש תוכניות, גם קורסים באנגלית דבורה וגם תוכניות שיעודדו מצוינות, אולימפיאדת אנגלית, יעודדו מצוינות באנגלית

איתמר גזלה:       עוד תוכנית שהיא משמעותית בות"ת, הם לא נמצאים פה אבל כחלק מהוועדה הם העבירו גם הגדלה ל-40% נשים בלימודי טק באקדמיה

איתמר גזלה:  העבירו יעד בעצם אצלם ותקצבו אותו, והם גם עשו מצבור של קורסים וחיבורים בין קורסים טכנולוגיים וגם מקצועות אחרים, כמו שאמרתי שזה חשוב, אז כשמישהו ילמד נגיד משפטים ומדעי המחשב, משהו שהוא לא היה קיים עד עכשיו

איתמר גזלה:  הם שמים על זה דגש של לעודד גם אינטרדיסציפלינריות בתוך האקדמיה

איתמר גזלה:  חוץ מזה שגם משקיעים במחקר יישומו בכלל, גם בתחומי עדיפות לאומית וגם בנושאים אחרים

איימן עודה: בבקשה, ד"ר טיבי

אחמד טיבי: תודה רבה

אחמד טיבי:  מכודי היושב-ראש, רבותיי, בהתאם לכותרת והזימון לדיון, האם יש מישהו מהנוכחים שיכול לתת לנו נתונים מדויקים או הערכות לגבי מה הפסד המשק והנזקים למשק בישראל ממה שקרוי רפורמה או ההפיכה המשפטית? אם יש מישהו, נציג ממשלה, נציג שוק פרטי אפילו?     

ארז שחר: נציג שוק פרטי, אני אשמח לתת

אחמד טיבי: אוקיי

איתמר גזלה: אני אגיד כממשלה

איתמר גזלה:  חברי שיושב לידי כמובן ידבר, אבל עוד מוקדם, כלומר אין לנו שום יכולת לדעת מה קורה

אחמד טיבי: האם יש מישהו מנציגי הממשלה שיש לו דאגה מהעתיד למשל?     

איתמר גזלה: זה שאלה שאני לא יכול לענות עליה

רון כץ: למה לא יכול לענות עליה? אתה לא רואה את התנודות? אתה לא רואה את ההשקעות שירדו בסטארט-אפים? יש מגמה ברורה

איתמר גזלה: אז התשובה היא שאני עדיין לא רואה

איתמר גזלה:  אני רואה את מה שהציג חברי מרשות החדשנות, שהיא מגמה שמתחילה כבר לפני שנה-שנה וחצי

רון כץ: לא, לא, המגמה לא התחילה לפני שנה וחצי ואתה שומע גם את כל החברות בחודש האחרון, ואם אתה רוצה אני אעביר לך נתונים, אם אין לך אותם

רון כץ:  יש נציג של משרד האוצר פה?      

אחמד טיבי: לא

רון כץ: בדיוק, זאת הסיבה שאתה לא רואה נתונים, כי שר האוצר לא רוצה שתראה נתונים וככה מתחיל כל הבעיה

איימן עודה: אולי תציג את עצמך ותגיד את דעתך בנושא

ארז שחר: אני מנהל קרן הון סיכון שנקראת קומרה קפיטל

ארז שחר:  אנחנו משקיעים בחברות ישראליות טכנולוגיות בשלבים בוגרים כשהן כבר מגיעות למכירות משמעותיות, ואנחנו עוזרים להן to scape כי אנחנו עברנו בשנים האחרונות מסטארט-אפ ניישן לסקייל-אפ ניישן ובנינו יותר ויותר חברות גדולות, משמעותיות שגם הונפקו בשווקים בין-לאומיים וייצרו ערך אדיר לכלכלה הישראלית

ארז שחר:  למשלמי המיסים הישראלים זה באמת היה גיים צ'יינג'ר משמעותי

ארז שחר:      לשאלה לגבי הנזקים שכבר נראים היום, אנחנו מתריעים בערך מהיום הראשון ששמענו את תוכנית ההפיכה המשפטית, אנחנו מתריעים על הנזק העצום שהולך להיגרם לשוק הטכנולוגיה, אבל צריכים להבין כאן איך הנזקים האלה יבואו ולמה קשה עדיין לכמת אותם

ארז שחר:       אנחנו נמצאים כפי שנאמר כאן בתהליך של שנה וחצי של משבר לא קטן בשוק ההייטק העולמי

ארז שחר:  ישראל יחסית לשוק ההייטק העולמי במצב לא רע

ארז שחר:  אני חושב שהשוק האמריקאי ספג יותר מאשר השוק הישראלי ספג בירידות ההשקעות בהייטק בשנה וחצי האחרונות

איימן עודה: למה האמריקאי ספג?     

ארז שחר: קודם כל כולם ספגו, והשוק הישראלי, יש לו קורלציה מאוד גדולה לשוק האמריקאי

ארז שחר:  אני חושב שהיו פה חברות שהיו קצת פחות בועתיות, אם אפשר לומר, מהשוק האמריקאי

ארז שחר:  זה הכול, זה הבדל לא מהותי

ארז שחר:       מהסתכלות קדימה, אם ההפיכה המשפטית כפי שהיא כרגע מדוברת, תגיע בסוף לקו הסיום שלה, הנזק להשקעות בהייטק הישראלי יהיה מדהים

סימון מושיאשוילי: על סמך מה אתה אומר את זה?     

ארז שחר: אני אסביר

סימון מושיאשוילי: אגב, פיטורים, אני כבר מעל חצי שנה, שמונה חודשים אני רואה

סימון מושיאשוילי:  חברת הייטק מסוימת מתכננת לפטר וגוגל ראינו

סימון מושיאשוילי:  זה לא קשור לרפורמה המשפטית

ארז שחר: לא קשור בשום צורה לרפורמה המשפטית

ארז שחר:       אנחנו מנהלים בקרן שלנו מעל מיליארד דולר ש-90% ומשהו כספים של משקיעים אירופאיים ואמריקאים

ארז שחר:  המשקיעים האירופאים והאמריקאים לא ישקיעו במקום שבו אין הגנה משפטית ברורה על זכויות, גם זכויות קניין - - -      

רון כץ: ארז, אם תוכל לחדד גם את הריספקטור שהולך להיכנס לדוחות, שלא היו לפני זה במדינת ישראל

רון כץ:  זה החידוד החשוב

ארז שחר: יש כבר פעולות שנעשות כרגע בפיילינג של F20 שזה הפיילינג השנתי שכל חברה ציבורית בארצות הברית צריכה לעשות, כבר עכשיו מכניסים הערה לגבי סיכון משפטי בישראל, פעם ראשונה בהיסטוריה

ארז שחר:  זה רק ההתחלה

ארז שחר:  אם החקיקה ממשיכה כפי שהיא, אני מבטיח לכם שתהיה פה עצירה כמעט מוחלטת של ההשקעות הזרות בתוך ההייטק הישראלי

ארז שחר:       עצירה כמעט מוחלטת כשאנחנו מדברים על שוק שסופח אליו כ-15 מיליארד דולר בשנה, בשנה שעברה, אני לא מדבר על שנת השיא ב-2021

ארז שחר:  15 מיליארד דולר בשנה כשמתוכם בקלות 13

ארז שחר: 5 הן השקעות זרות, עצירה כזאת ביום אחד הופכת את המשק הישראלי למשק אחר לגמרי ממה שהכרנו

ארז שחר:  אנחנו הולכים אחורה 40 שנה מבחינת מבנה הכלכלה שלנו

ארז שחר:      ההייטק הישראלי, מעבר לעובדה שהוא מעסיק כבר לא קטן, 11% מהאוכלוסייה בישראל, הוא באמת תורם ל-55% מהייצוא הישראלי, 25% מכספי המיסים

ארז שחר:  אנחנו לא נראה את הנזק קורה בן יום

ארז שחר:  זה ייקח טיפה יותר זמן שאנחנו נרגיש את זה, כל אחד על כיסו, והסיבה היא מאוד פשוטה

ארז שחר:  החברות, חלקן הגדול יישאר פיזית כאן

ארז שחר:  אנחנו נראה את אותם הייטקיסטים עם התן ביס הולכים לארוחת צוהריים מתחת למשרד, אבל החברות יהיו וירטואלית כאן

ארז שחר:  הן יעברו לארצות הברית

ארז שחר:  המטות שלהן יעברו לארצות הברית, הקניין הרוחני שלהן יראה שהן בארצות הברית מכיוון שאנחנו חייבים להגן על עצמנו

ארז שחר:  זה לא איום, זה לא שאנחנו עושים פה איזה מהלך פוליטי

ארז שחר:  אנחנו חייבים להגן על הנכסים שניבנו כאן

ארז שחר:  אם לא תהיה הגנה משפטית ברורה, חד משמעית שאפשר לסמוך עליה ב-100%, גם על קניין רוחני אבל גם על זכויות אזרח וזכויות פרט, המשקיעים שלנו כולם חתומים על אמנות של ESG

ארז שחר:  הם כולם משקיעים במקומות שבהן יש זכויות פרט, שיש בהם זכויות אזרח

ארז שחר:  אין סיכוי שהמשקיעים האלה ישקיעו כאן ביום שבו החקיקה הזאת עברה

איימן עודה: תודה רבה ארז

אחמד טיבי: אני רוצה להשלים

אחמד טיבי:  זאת הייתה הנקודה הראשונה

ענת נשיץ: אני יכולה להוסיף משהו?     

אחמד טיבי: ברשות היושב-ראש

ענת נשיץ: כבוד היושב-ראש, אני יכולה להוסיף משהו?     

איימן עודה: בבקשה

ענת נשיץ: אני משקיעה ויזמת במדעי החיים וחלק מההייטק שארז דיבר עליו

ענת נשיץ:  לענות ספציפית של השאלה שכבוד היושב-ראש שאל קודם, מה האיום בדיוק בשביל משקיעים זרים? למה הם לא רוצים להיות פה? אני רוצה לומר לכם שכמשקיעה ראיתי כבר קודם משקיעים זרים מסתכלים על מערכת המשפט הישראלית ושואלים האם הזכויות שלנו תהיינה מוגנות? האם עובדה שהחברה הזאת מאוגדת כחברה ישראלית היא לטובתנו או לא? שמים כבר זכויות בהסכמי ההשקעה לאפשר לעצמם להפוך את החברות האלו לחברות אמריקאיות כשהם רוצים

ענת נשיץ:  זה היה לפני ההפיכה המשטרית

איימן עודה: הערה חשובה מאוד, מבהירה הרבה דברים

ענת נשיץ: כן, וזה כבר קורה

ענת נשיץ:  הדבר השני שאני רוצה לומר לכם, שוב, להשלים את הנקודה על ההון האנושי

ענת נשיץ:  ההון האנושי בהייטק, אמנם זה 370,000 אנשים ועוד 600,000 כמו שחברי אמר, בארגונים שהם לא חברות הייטק אבל בכל זאת בנקים וכאלה

ענת נשיץ:  הרבה מאוד מהאנשים האלה הם מאוד מוביליים

ענת נשיץ:  מאוד מאוד קל להם בדקה וחצי לעבור לאן שבא להם

איימן עודה: הערות חשובות

ענת נשיץ: הדבר השני, הרבה מהם חזרו לכאן מבחירה, ממקומות שבהם הכשירו אותם, מאוניברסיטאות מובילות בחו"ל, מחברות בין-לאומיות שהכשירו אותם על פני שנים רבות

ענת נשיץ:  הם באו לכאן והם בחרו כאן להקים את החברות הבאות שלהם

ענת נשיץ:  על האנשים האלה יש לחץ כבר עכשיו, כבר קודם, למה אתם יושבים בישראל? תעברו לסיליקון ואלי, תעברו לבוסטון בחברת ביוטק

ענת נשיץ:  למה אתם בישראל? והאנשים האלה נלחמים בשיניים במשקיעים שלהם שאומרים להם לעשות את הדברים האלה

ענת נשיץ:  יהיה להם הרבה יותר קשה להצדיק את ההחלטה שלהם להישאר בישראל מוחרתיים בבוקר כשהדבר הזה יעבור

ענת נשיץ:  ההון הזה, ה-stickiness של ההון הזה הוא מאוד חשוב

ענת נשיץ:       דרך אגב, בהתייחס לנתונים שידידי הציג קודם, הסיבה שבישראל יש סטארט-אפ ניישן ובהרבה מההאבים האלה אין, זה בדיוק הצפיפות הזאת של יזמים מוכשרים שיודעים לזוז מהר עם הון שיושב שם ומייצג ומחובר להון גלובלי

ענת נשיץ:  הדבר הזה, דווקא הקטנות מידה הזאת והצפיפות הזאת היא הסוד

ענת נשיץ:  ברגע שזה מתחיל להיפרם וזה כבר מתחיל להיפרם, אני אומרת לכם כבר, הרבה חברים שלנו כבר מחפשים לאן לעבור

ענת נשיץ:  הרבה כסף כבר עזב גם ברמות מדינתיות

ענת נשיץ:  מענקים לישראל כבר עזבו

ענת נשיץ:  אני יודעת את זה כי אנחנו מדברים איתם ברמה היום-יומית, וגם קרנות כמובן, חלק פרסמו את זה וחלק לא, וגם חברות, אז הדברים האלה קורים מאוד מהר

ענת נשיץ:  רובם כבר קרו

ענת נשיץ:  אנחנו פשוט עוד לא שמענו את זה בעיתונים כי העיתונים תמיד מגיעים אחרי המציאות, מה לעשות

איימן עודה: תודה רבה לך, ענת

איימן עודה:       חבר הכנסת טיבי, בבקשה

אחמד טיבי: תודה

אחמד טיבי:  אני רוצה להמשיך בשאלה

אחמד טיבי:  אני מייחס חשיבות לפרויקט שדיברת עליו, בגרות טק

אחמד טיבי:  דיברת שזה בפריפריה

אחמד טיבי:  אני מבקש נתונים, איפה זה נמצא למשל בחברה הערבית? כמה ביחס לפריפריה, ביחס לחברה היהודית?      

אלה רוזנברג: סליחה שאני קוטעת אותך, כבוד חבר הכנסת, אני חושבת שהשאלה פה היא לא בנושא של ערביי ישראל או לא ערביי ישראל

אלה רוזנברג:  הנקודה פה היא מאוד מאוד ברורה ואני זועקת את זעקתם של - - -      

אחמד טיבי: מי את, סליחה?     

אלה רוזנברג: אני מאיגוד התעשיות הביטחוניות

איימן עודה: אני אתן לך לדבר עוד מעט

איימן עודה:  בבקשה

אחמד טיבי: תענה בבקשה

איתמר גזלה: אני מודה שאין לי את הפילוח כרגע

איתמר גזלה:  התוכנית הייטקלאס שאליה התייחסת היא עובדת בכ-90 בתי ספר, קרוב ל-400 כיתות ואת הפילוח, אני אצטרך לחזור אליך על זה

איימן עודה: אוקיי

איימן עודה:  ברוך הבא חבר הכנסת עופר כסיף

איימן עודה:       אנחנו עוברים עכשיו לחמי פרס שנמצא איתנו בזום

איימן עודה:  חמי, ברוך הבא

איימן עודה:  בבקשה

חמי פרס: תודה רבה, שלום, בוקר טוב לכל הפורום המכובד

חמי פרס:  אני רוצה להתייחס למשבר האזרחי, החברתי, הפוליטי, הדמוקרטי במדינת ישראל והמשמעות שלו על תעשיית ההייטק

חמי פרס:  אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך חקיקה שהצליח להוציא את אנשי ההייטק מימין ומשמאל, מכל המגזרים לרחובות ולמחות כנגד ההליך הזה

חמי פרס:       קודם כל אני אציג את עצמי

חמי פרס:  אני הקמתי ומנהל את פיטנגו, זאת קרן הון סיכון הגדולה בישראל שמשקיעה הן בסטארט-אפים בשלב ההתחלתי, הן בחברות צמיחה והן בתחום הרפואי

חמי פרס:  אנחנו מנהלים קרוב ל-4 מיליארד דולר

חמי פרס:  השקענו עד היום בלמעלה מ-300 חברות

חמי פרס:  המשקיעים שלנו הם משקיעים גלובליים שבאים מכל העולם, מארצות הברית, מאירופה, מסין, מהמזרח בכלל

חמי פרס:       אנחנו יושבים במשרדים בתל אביב ובהרצליה

חמי פרס:  יש לנו קבוצה בסין, קבוצה ביפן

חמי פרס:  אני גם יושב-ראש מרכז פרס לשלום ולחדשנות, ואני רוצה כמה נקודות להגיד, אבל אני רוצה להתחיל קודם כל בחקיקה שהייתה אתמול ובתהליך שנמשך, שאנחנו קוראים להידברות ולהגיע לרפורמה בהסכמה מפני שהתהליך כרגע הוא תהליך של הפיכה משטרית

חמי פרס:       אני לא רוצה להתעורר יום אחד ולשאול את עצמי האם אני רוצה לגור במדינת ישראל או במדינה דמוקרטית, כי התשובה צריכה להיות אחת

חמי פרס:  מה שקורה זה שנזק כבר נגרם

חמי פרס:  הנזק הוא מתמשך ואת החקיקה הזאת צריך לעצור במהרה מפני שבקרוב הנזק יתחיל להיות בלתי הפיך

חמי פרס:       ברגע שמדינה לא מאפשרת ליזמות ולטכנולוגיה לצמוח באווירה של חופש, באווירה של שילוב, באווירה של גיוון, מה שיקרה זה, תעשיית ההייטק לא תיגמר

חמי פרס:  היזמים הישראלים ימשיכו להקים חברות וימשיכו להקים חברות נהדרות, רק הם לא יעשו את זה בישראל

חמי פרס:       כשאני התחלתי להשקיע לפני 30 שנה, היה דיסקאונט מאוד גדול על ישראל

חמי פרס:  ישראל הייתה מקום מסוכסך, ישראל הייתה חלק ממזרח תיכון שהולך אחורה, ישראל הייתה מקום שנתפס כמקום של טרור

חמי פרס:  אף אחד לא רצה להשקיע בישראל

חמי פרס:  אני מספר לכם את זה מניסיון כי אני כיתתי את רגליי שנה בניסיון לגייס כסף ולהשקיע אותו בהייטק ישראלי

חמי פרס:  בסופו של דבר הצלחתי על ידי גיוס קרן בבורסה בישראל ממשקיעים ישראלים ולאט-לעט העולם נפתח והתחיל להשקיע כאן

חמי פרס:       בשנים האחרונות היה פרמיה לישראל

חמי פרס:  ישראל נתפסה במקום מתקדם, כמקום שמוביל בתחומי הסייבר, בתחומי הבינה המלאכותית וכן הלאה וכן הלאה

חמי פרס:  מה שקורה היום זה תהליך שקט של עזיבה, של נטישה שהוא הולך ומחריף מיום ליום

חמי פרס:  הוא לא נעשה בעיתונים, הוא לא נעשה ברעש

חמי פרס:  לצערי הרב אנשים נוטים להסתכל עלינו כסקטור פריבילגי שכל מה שמעניין אותו זה לגייס כסף ולחיות טוב, אבל אני וחבריי, אנחנו בסך הכול אזרחים, אני חושב מאוד מאוד טובים

חמי פרס:  אנחנו גם משרתים, גם עובדים, גם משלמים מיסים וגם מצייתים לחוק

חמי פרס:  אנחנו עושים את כל הדבר הזה תחת מגילת העצמאות, תחת ההבנה שאנחנו חיים במדינה שהיא גם דמוקרטית

חמי פרס:       מה שקורה היום זה שהמשקיעים, ואני לא רוצה להתייחס למשקיעים הזרים

חמי פרס:  המשקיעים הזרים ללא ספק יברחו מכאן, אבל זאת לא הבעיה

חמי פרס:  הבעיה היא שהיזמים יצאו מכאן, והבעיה היא שהקרנות המקומיות לא יוכלו להשקיע כאן

חמי פרס:  אני היום יושב בדירקטוריונים של חברות שיש להן בקופה מאות מיליוני דולרים

חמי פרס:  אלה הן חברות שגם השקיעו בהן משקיעים זרים, וכל מה שהם אומרים, זה הם רוצים לראות את הכסף בחוץ

חמי פרס:  לא רוצים לראות אותו בישראל

חמי פרס:  כמויות הכספים שיוצאות מישראל הן מאוד גדולות

חמי פרס:  כמויות החשבונות הפרטיים שאנשים פותחים וגם חברות בחו"ל הוא כל כך גדול עד שהבנקים הבין-לאומיים היום מחזיקים את הסניפים שלהם פתוחים גם בסוף השבוע כדי לעמוד בביקוש

חמי פרס:       אתם יודעים שבתקופת הקורונה הייתה תופעה בארצות הברית שקראו לה the great resignation

חמי פרס:  2

חמי פרס: 5 מיליון איש בארצות הברית התפטרו בחודש אחד והפסיקו לעבוד

חמי פרס:  עזבו הרבה מאוד תעשיות ועברו לעבוד בתעשיות אחרות, תעשיות מתקדמות יותר מפני שהם הבינו שהמקום שבו הם עבדו לא ישרוד יותר במשבר

חמי פרס:  אחר כך האנשים שהתחילו לעבוד מהבית יצרו תופעה חדשה שנקראת quiet quitting, התפטרות שקטה

חמי פרס:  ברגע שאתה עובד מהבית, אתה הרבה פחות נאמן לחברה שאתה עובד בה

חמי פרס:  אתה יכול לעשות הרבה יותר דברים

חמי פרס:       מה שאנחנו רואים עכשיו זה זליגה שקטה של תעשיית ההייטק

חמי פרס:  ברגע שתהיה הבנה ויש הבנה כזאת, שמדינת ישראל הולכת לחקיקה שתחבל בהיותה מדינה דמוקרטית, יותר ויותר אנשים יקימו את החברות שלהם בחוץ, וכמו שארז אמר, יהיו פה מרכזי מרכז ופיתוח אבל הם יהיו מרכזי מחקר ופיתוח קטנים ועיקר ההשקעה ועיקר המיסים לא ישולמו במדינת ישראל

חמי פרס:  זאת הבעיה הגדולה

חמי פרס:  אנחנו נאבד כמדינה תעשייה שמחבקים אותה בכל העולם

חמי פרס:  רק רוצים שנבוא לכל מקום בעולם

חמי פרס:  מציעים לנו מיסים אפס, מציעים לנו מענקים, מציעים לנו הליכים מהירים לזירוז הביזנס ורק במדינת ישראל מתייחסים אל תעשיית ההייטק כדבר מובן מאליו, כחבורת פריבילגים שעושה הרבה כסף ומתבכיינת כי לא נוח לה

חמי פרס:      החקיקה הזאת היא חקיקה מסוכנת לחברה הישראלית, היא מסוכנת לכלכלה הישראלית

חמי פרס:  לצערי הרב הממשלה בחרה לאטום את אוזניה ואנחנו משמיעים את הקול, אבל לצערי הרב לא מצליחים לחדור דרך מעטה האטימות, דרך השנאה, דרך הנקמה, עוד הרבה מאוד דברים שלצערי הרב באים לידי ביטוי

חמי פרס:  זאת בעיה גדולה

חמי פרס:      הבעיה השנייה המאוד גדולה זה שאנחנו כמדינה לא מצליחים לשלב אוכלוסיות, לא חרדים, לא ערבים ולא נשים באופן שנכון וראוי לעשות את זה, ואם לא נצליח לעשות את זה, גם כוח האדם שיש לנו במדינת ישראל ילך ויקטן

חמי פרס:       היום אנחנו נמצאים בסיטואציה שבה העולם מסתכל ואומר, חוסר ודאות בישראל

חמי פרס:  כשהוא שומע חוסר ודאות זה אומר מבחינתו סיכון עולה, להתרחק ולחפש מקומות אחרים פחות מסוכנים

חמי פרס:  על הרקע הזה יש גם משבר גלובלי

חמי פרס:  יש אינפלציה של מחסור שגורמת לעליית ריביות גם בארץ ובארצות הברית ובמקומות נוספים, וכאשר הריביות עולות הכסף נשאב חזרה לפיקדונות בבנקים והוא מושקע פחות בתעשיית ההייטק

איימן עודה: חמי, דיברת דברי טעם, משנה סדורה

איימן עודה:  יש לך דקה שלמה, בבקשה

חמי פרס: אוקיי

חמי פרס:  בשנת 2021 הייתה ריבית מאוד מאוד נמוכה ושיא הצמיחה במדינת ישראל בתעשיית ההייטק הוביל לכך ש-25 מיליארד דולר הושקעו בחברות סטארט-אפ

חמי פרס:  בשנת 2022 ראיתם את המספרים שהציג כאן צחי שנרך, המספרים ירדו

חמי פרס:  המספרים יורדים מפני שהריבית עולה ופחות כסף זורם באופן כללי לחברות הייטק ולקרנות הון סיכון

חמי פרס:  על הדבר הזה אנחנו מוסיפים את המשבר של החקיקה הנוראית שעושים היום, וזה יגרום להפחתת ההשקעות במדינת ישראל, ככה שאם לא נעצור את הדבר הזה, לצערי הרב יהיו פה פחות מקומות תעסוקה, יהיה קשה יותר לשלב אוכלוסיות אחרות ומדינת ישראל תחווה מצב כלכלי לא טוב שיגרום גם ליוקר המחיה לעלות וגם למיסים לרדת ובסופו של דבר יפגע בכל אזרחי מדינת ישראל באשר הם

חמי פרס:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, חמי

איימן עודה:       אני עובר עכשיו לחבר הכנסת רון כץ, בבקשה

רון כץ: תודה רבה אדוני ותודה רבה על הדברים החשובים של כל מי שהגיע לפה

רון כץ:  אני מאמין גדול בתעשיית ההייטק

רון כץ:  אני חושב שזה הקטר האמיתי של הכלכלה במדינת ישראל

רון כץ:  אני חושב שמדובר גם באנשים ציונים שאנחנו רואים את הכאב האמיתי שלהם, והכאב האמיתי שלהם הוא לא אישית להם

רון כץ:       צריך להבין מי נמצא פה

רון כץ:  נמצא פה ארז, שמענו את חמי

רון כץ:  נמצאים פה אנשים שברמה האישית שלהם כנראה שלא יקרה להם כלום

רון כץ:  הם היו יכולים מחר בבוקר להגיד, חבר'ה, המדינה השתגעה, לא לוקחים בזה חלק, תעשו מה שאתם רוצים, אנחנו מספיק חזקים, נסתדר לבד, אבל הם לא אומרים את זה

רון כץ:  הם אומרים, המדינה חשובה לנו, אנחנו רוצים להיות פה, אנחנו רוצים לומר לכם שמה שאתם עושים עכשיו ירסק את הכלכלה, אמיתי, לא בסיסמאות ובדיבורים, כי אם היה לנו עכשיו נציגים של משרד האוצר, היינו שומעים כמה מאות מיליונים בדולרים, אם לא יותר, כבר יצאו ממדינת ישראל

רון כץ:  המשמעות של היציאה של הכסף הזה זה אומר שיהיה פה הרבה פחות מקומות עבודה

רון כץ:  זה אומר שכל דבר שקשור לתעשייה הזו יתייקר, וכל דבר שקשור למיסים ולשירותים שהמשלה אמורה לתת, ילך ויהיה פחות טוב

רון כץ:      אנחנו מפספסים את בין השורות של מה שהאנשים הנפלאים האלה אומרים, ואני נמצא איתם בקשר יום-יומי

רון כץ:  הם אומרים, חבר'ה, תשמעו, אנחנו האמיצים שבאו לפה לדבר איתכם

רון כץ:  אותנו אתם שומעים

רון כץ:  כמונו יש עוד הרבה שלא באים לדבר ולא רוצים להיחשף ולא רוצים להיות באור הזרקורים, שפשוט הולכים כי טיבעו של כסף הוא להית במקום שנוח לו והוא בטוח בו

רון כץ:  אף אחד לא ישקיע כסף במקום שהוא לא חושב שתהיה לו הגנה, וזה האמת

רון כץ:  זה מה שקורה פה

רון כץ:       מדינת ישראל הופכת להיות מקום שמשקיעים לא יאמינו שיש להם יכולת לקיים פה עסקים, כי ברגע שהממשלה שולטת בשופטים והממשלה שולטת בחקיקה וכל חוק אפשר לבטל בלילה, אז איזה גוף, איזה משקיע, איזה בן אדם נורמלי ישקיע במדינה כזאת? אנחנו הופכים להיות יותר גרועים ממדינות שאנחנו ממש לא רוצים להיות בהם במזרח התיכון

רון כץ:       תמיד התגאינו שמדינת ישראל היא הדמוקרטיה של המזרח התיכון ושפה במדינת ישראל אנחנו הפכנו לסטארט-אפ ניישן שזה נכון, והתעשיות הביטחוניות שלנו הן מצוינות ויש להן ביקוש רב, ואולי על זה משרד האוצר בונה כי אני רואה שהוא לא חושב שהדיון הזה מספיק חשוב, אז הוא אפילו לא הגיע, אבל הזעקה הזאת היא זעקת אמת ולא יהיה לנו הזדמנות שנייה, כי ברגע שהחבר'ה האלה יעזבו, אז הם יבנו גם משרדים במקומות שהם יעזבו, והם יעסיקו עובדים במדינות שהם יעזבו, והם לא יחכו שהרפורמה הזאת כנראה תיפול או שמישהו יעצור אותה בשביל לחזור למדינת ישראל, כי הם כבר השתקעו במדינות האלה

רון כץ:  ככה זה עובד

רון כץ:       כשעושים עסקים במדינה ונשארים בה, זה מה שקרה בישראל

רון כץ:  ככה הפכנו לבירת ההייטק

רון כץ:  ברגע שהחבר'ה האלה יפסיקו להגיע לדיונים האלה ויפסיקו להשמיע את קולם, אז נדע שבאמת אבדה תקוותנו ואני באמת לא יודע מה יקרה

רון כץ:  אם שוק ההייטק של מדינת ישראל ייצא ממדינת ישראל, אני לא יודע מה יקרה לכלכלת ישראל

רון כץ:  זה יהיה רע מאוד

רון כץ:  הכול יהיה יקר יותר ומי שישלם בסופו של דבר יהיה הציבור

רון כץ:       אני רוצה לסיום לומר לכם שאני באמת מצדיע לכם ואנחנו נעשה כל מאמץ יחד אתכם לעצור את הדבר הנורא הזה

רון כץ:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה חבר הכנסת רון כץ

איימן עודה:       עכשיו אורלי אלידן אריאל שהיא מנכ"לית חברת סירונוס

רון כץ: איימן, רק משפט קודם כל

רון כץ:  תודה רבה על הדיון החשוב הזה

רון כץ:  זה לא מובן מאליו

רון כץ:  זה אחד הדיונים הכי חשובים שאפשר לקיים

רון כץ:  תודה

איימן עודה: מאה אחוז

איימן עודה:  תודה רבה חבר הכנסת

אורלי אלידן הראל: שלום לכולם, צר לי שלדיון חשוב שכזה על השפעת המהפכה המשפטית לא טרחו להגיע נציגים ממשרד הכלכלה, ממשרד האוצר

אורלי אלידן הראל:  כנראה שההשפעה על ההייטק לא נוגעת להם

אורלי אלידן הראל:       אני מנכ"לית ומייסדת חברת סטארט-אפ המתמחה בפיתוח בינה מלאכותית לתחום הבריאות

אורלי אלידן הראל:  פיתחנו כלי תומך החלטות לשיפור טיפולים רפואיים ותעדוף תורים

אורלי אלידן הראל:       השמש אתמול שקעה בערב והשאירה בחושך רבבות מפגינים אשר צעדו מול הכנסת שעות ארוכות בקור, מתוך אהבה לארץ הזאת

אורלי אלידן הראל:  רבים מהצועדים היו מתחום ההייטק הישראלי כאשר לנגד עיניהם לא רק השמש שקעה אלא גם העתיד של החדשנות הישראלית, חדשנות שמהווה את הסמל של המדינה בעשורים האחרונים ואת הקטר של המשק

אורלי אלידן הראל:      המשקיעים והקרנות הזרות שאנחנו מדברים איתם, היזמים והיזמיות מעורים ומבינים את התהליכים שקורים בישראל, ומידי יום אנחנו שומעים על קרן נוספת שממליצה לנו להקטין את החשיפה לשקל או להעביר כספים לחשבונות בחו"ל

אורלי אלידן הראל:  הם עושים זאת לא מטעמים פוליטיים או אידיאולוגיים, כי אם מטעמים כלכליים גרידא

אורלי אלידן הראל:       כלכלנים בכירים ובנקי השקעות בין-לאומיים מזהירים באופן שאינו משתמע לשתי פנים כי דירוג האשראי של ישראל ייפגע עקב התמורות המשפטיות, והתוצאה של צעד כזה תהא הרת גורל לכלכלה הישראלית בכלל ולענף ההייטק בפרט

אורלי אלידן הראל:       אנחנו בתקופה של צמצומים בחברות ההייטק ופיטורים כלל עולמיים, אלא במקום שהיזמים והיזמיות ילכו יד ביד עם הממשלה כדי לקדם ולפתח דור נוסף של חברות מובילות בישראל, אנחנו מוצאים את עצמנו נלחמים באטימות, בהתעלמות ואפילו בזלזול

אורלי אלידן הראל:  ענף ההייטק אקראי לכרבע מתקבולי מס הכנסה בישראל בשנה, והוא מאופיין בפריון גבוה, ואין לנו את הזכות לסכן אותו מבלי שראשית הפכנו כל אבן ופעלנו למציאת פתרון מוסכם מתוך פשרה לשאלות המשפטיות כבדות המשקל שכרגע על הפרק

סימון מושיאשוילי: פניתם למישהו בממשלה ולא קיבלתם תשובה או נתקלתם באטימות?     

רון כץ: הם לא הגיעו

רון כץ:  הם לא פה

אורלי אלידן הראל: כל ועדה אנחנו שותפים לה בכנסת ונתקלים בזלזול

סימון מושיאשוילי: אני נמצא בוועדת כלכלה

סימון מושיאשוילי:  לא יודע, לא נתקלתי בכם

אורלי אלידן הראל: נשמח להגיע לוועדה הבאה

סימון מושיאשוילי: לא, את אומרת כל ועדה, אז ועדת כלכלה היא ועדה לא מבוטלת

איימן עודה: חבר הכנסת, עכשיו אני הזמתי את כולם כולל משרדי ממשלה ואף אחד לא הגיע למעט משרד המדע, משרד העבודה

סימון מושיאשוילי: עניין אותי העניין של האטימות

אורלי אלידן הראל: הפגיעה הכלכלית איננה רק למגזר ההייטק אלא לכלל אזרחי ישראל

אורלי אלידן הראל:  כפי שאנחנו רואים כבר בימים האחרונים, שחיקת השקל, עליית הריבית, עליית מחירים, אובדן מקומות עבודה ולא רק בהייטק, פגיעה בכספי הפנסיה ועוד

אורלי אלידן הראל:       לאחיי ואחיותיי שאתמול צעדו והקיפו את הכנסת בקור, באמצע יום עבודה, אני אומרת לכם, אתם לא אנרכיסטים ואתם לא יוצרים כאוס, אתם הגאווה של המדינה

אורלי אלידן הראל:  מדובר בהמון רב

רון כץ: בהחלט

אורלי אלידן הראל: ללא הבדל גיל, מין, דת או מוצא, למען מטרה משותפת ומתוך אחריות לאומית

אורלי אלידן הראל:      לכם חברי הכנסת שכאן, ולשרים הרלוונטיים בקואליציה, עליכם מוטלת האחריות המיניסטריאלית והמוסרית לעתידה הכלכלי של ישראל

אורלי אלידן הראל:  האם תמשיכו לתמוך בשקיעתה של הסטארט-אפ ניישן או שתפעלו לעצירת הטירוף? לשר האוצר בצלאל סמוטריץ', לשר הכלכלה ניר ברקת, לשר המדע והטכנולוגיה, אופיר אקוניס, הקשיבו למאות מנכ"לי החברות שפנו אליכם, הקשיבו ליזמים וליזמיות, הקשיבו למאות אלפי האנשים שקוראים לכם לעצור, ועזרו לעצור את מחול השדים הזה

אורלי אלידן הראל:  כולנו כאן אחראים על הארץ שנשאיר לילדים ולנכדים שלנו

אורלי אלידן הראל:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, אורלי

איימן עודה:  דברים חשובים

איימן עודה:       חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה

עופר כסיף: תודה

עופר כסיף:  אני קודם כל מתנצל שגם הגעתי באיחור, גם אצטרך לצאת כי ככה זה, רצים בין ועדות

עופר כסיף:  אני מברך גם על הדיון החשוב הזה

עופר כסיף:  קודם כל אני מתחבר למה שאמרה אורלי ומה שנאמר קודם, גם שהספקתי לשמוע

עופר כסיף:  אני אספר לכם ששלשום בוועדת החוקה דיברה מישהי בשם רונית הרפז כמדומני

עופר כסיף:  באמת דיברה מדם ליבה ודיברה גם כן בנושא של איך ההפיכה המשטרית הזאת פוגעת, וכל מה שהיה למי שניהל את אותה ישיבה באותו זמן, שהחליף את היושב-ראש הקבוע, מי שניהל את הישיבה באותו זמן היה חבר הכנסת חנוך מילביצקי, וחוץ מלהשתלח בה בגסות, באטימות, בכוחנות, לקרוא לה פריבילגית, להשפיל אותה בפני המצלמות ובפני הנוכחים, לא היה לו שום דבר חוץ מזה, מה לעשות

עופר כסיף:  אני מצר על כך בלשון המעטה

עופר כסיף:       אמר קודם חמי פרס דבר מאוד נכון

עופר כסיף:  מה שמוביל את ההפיכה המשטרית הזאת זה שום דבר חוץ משנאה

עופר כסיף:  שנאה ונקמנות כנגד מערכת המשפט, כנגד אנשים שנחשבים בעיניהם כפריבילגים

עופר כסיף:  זה מה שמניע אותם

עופר כסיף:  זה מזכיר לי שהכלכלן קיינס אמר פעם שאין דבר יותר מסוכן מהשקעה רציונלית בחברה בלתי רציונלית, וזה מה שאנחנו עכשיו רואים

עופר כסיף:       תחת הממשלה הזאת החברה שלנו הופכת לפחות ופחות רציונלית

עופר כסיף:  מה שמניע את ההפיכה הזאת, עם כל הטיעונים והתירוצים לכאורה שנותנים, זה לא רציונליות, זה לא שום שיקול של אמצעי כדי להגיע למטרה שכלתנית כלשהי

עופר כסיף:  זה רק שנאה ונקמנות קטנונית, וכולנו נשלם את המחיר, בראש ובראשונה הציבור המוחלש, בין השאר משום שגם האנשים שיושבים פה ואחרים שעוסקים בתחום ההייטק גם יפגעו

עופר כסיף:       אין לי שום ציפייה מאדם כזה או אחר בהייטק או בתחום אחר, אפרופו הדברים של קיינס, שינסה להשקיע באופן רציונלי בחברה שמתנהלת באופן לא רציונלי

עופר כסיף:  התוצאה ברורה

עופר כסיף:  אני מאוד מקווה שאנחנו ביחד ועם כוחות אחרים, המפגינים המופלאים ששטפו את הרחובות ואני מקווה שישטפו עוד יותר

עופר כסיף:  אני מקווה שכולנו נצליח לעצור את האסון הזה ולהוביל את החברה שהיא חברה של כולנו להיות חברה טובה יותר, חברה דמוקרטית באמת ששייכת לכל מי שחי פה בלי יוצא ויוצאת מן הכלל

עופר כסיף:  שיהיה בהצלחה

עופר כסיף:  תודה וסליחה שאני צריך לזוז

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  עכשיו אנחנו עוברים למיכאל אזולאי

איימן עודה:  זה גם חשוב כי כל מי שמדבר, זה משקיעים או מנהלים

איימן עודה:  עכשיו נשמע גם את חבר ועד העובדים

איימן עודה:  חשוב מהמקום שלך

איימן עודה:  בבקשה, מיכאל, יש לך שלוש דקות

מיכאל אזולאי: נעים מאוד, אני חבר ועד עובדי S

מיכאל אזולאי: I

מיכאל אזולאי: P אני לא מדבר בשם העובדים בכוונה

מיכאל אזולאי:  יש לנו מעט שהם בעד ההפיכה הזאת

איימן עודה: מיכאל, תציג את עצמך בבקשה

איימן עודה:  איפה אתה עובד?     

מיכאל אזולאי: אני עובד בחברת S

מיכאל אזולאי: I

מיכאל אזולאי: P, חברת תוכנה גרמנית, מעלה מ-100,000 איש בעולם

מיכאל אזולאי:  אני חושב שכולם פה מכירים אותה

מיכאל אזולאי:  אני אתחיל בקצרה על הקמת הוועד כדי שתבינו, כי ועד זה דבר מאוד נדיר ומוזר בהייטק

מיכאל אזולאי:  אנחנו הקמנו את הוועד ב-2014 אחרי פיטורים שהיו לנו, שסגרו לנו את הסניף כרמיאל

מיכאל אזולאי:  80 עובדים הלכו

מיכאל אזולאי:  דווקא שם היה ייצוג גדול מאוד למגזר הערבי למרבה הצער

מיכאל אזולאי:  הבנו שהמצב בהייטק לא יכול להמשיך ככה

מיכאל אזולאי:  הקמנו את הוועד, שלוש שנים

מיכאל אזולאי:  ב-2017 חתמנו הסכם קיבוצי ראשון

מיכאל אזולאי:  ב-2019 היה לנו גל נוסף של פיטורים שהצלחנו לעצור, להפוך את הקערה מ-118 פיטורים ל-46 פרישה מרצון, אמיתית, עם תנאים שלא נשמעו בשוק כמעט

מיכאל אזולאי:  כולם היו מרוצים, גם החברה, גם אנחנו

מיכאל אזולאי:  בימים אלה אנחנו גם נמצאים בגל פיטורים

מיכאל אזולאי:  אני חייב לציין, אני לא יודע איך הוא יסתיים אבל נראה הרבה יותר טוב

מיכאל אזולאי:  יש שיח והכול מדובר

מיכאל אזולאי:       כשהקמנו את הוועד בהתחלה שאלו אותנו למה צריך ועד

מיכאל אזולאי:  כולם פה יודעים, התנאים שלנו טובים, השכר שלנו ברוך השם לא נמוך

מיכאל אזולאי:  ההסתדרות, הם גם הופתעו בכלל שהגענו

מיכאל אזולאי:  הוועד הוקם לטובת זכויות העובדים, לשמור עליהם

מיכאל אזולאי:  אנחנו מכירים את הגילאות שיש בהייטק

מיכאל אזולאי:  אנחנו מכירים את האפליה המגזרית שיש בהייטק

מיכאל אזולאי:  היא אולי לא מכוונת אבל היא מציאותית, ואנחנו שם כדי לעזור

מיכאל אזולאי:       אתן דוגמה קטנה, דווקא ברמת המגזר אם זה חשוב

מיכאל אזולאי:  היה לנו בית כנסת בבניין

מיכאל אזולאי:  יש לנו גם חבר'ה מהמגזר

מיכאל אזולאי:  הקמנו להם שם בית תפילה למוסלמים

מיכאל אזולאי:  זה סתם דוגמה קטנה

מיכאל אזולאי:  אשמח להרחיב על זה עוד, אבל זה לא נושא השיחה

מיכאל אזולאי:       אני כן רוצה להגיד שלקח לנו הרבה זמן להקים ועד ולגייס אנשים

מיכאל אזולאי:  היום אני רואה ואני שומע את האנשים כי אני בקשר איתם ואני יודע מי הם

מיכאל אזולאי:  אני יודע מה הם מדברים

מיכאל אזולאי:  אני רואה אותם מתנגדים

מיכאל אזולאי:  בחיים לא ראיתי עובדים מתנגדים בצורה כזאת עם חשש כזה גדול, אמיתי לשוק ולדמוקרטיה שלהם

מיכאל אזולאי:  הם מודעים בדיוק

מיכאל אזולאי:  הם מכירים את הסיכונים

מיכאל אזולאי:  העובדה שאנחנו ואני איתם, פעיל בהייטק והעובדה שאני מצליח להוציא אותם לרחובות, זה אומר משהו גדול

מיכאל אזולאי:  אני רואה שם ימנים ושמאלנים ודתיים וערבים

איימן עודה: טוב, תודה רבה לך

איימן עודה:      אני עובר לחבר הכנסת עידן רול, בבקשה

עידן רול: תודה רבה אדוני היושב-ראש

עידן רול:  תודה על קיום הדיון ועל הדרך האדיבה שאתה מקיים את הדיון

עידן רול:  אין כבר הרבה מקרים כאלה בכנסת באחרונה

עידן רול:  תודה לחברים המכובדים שלנו שהגיעו לכאן

עידן רול:      נאמרו פה הרבה דברי טעם ואני אנסה ברוח הדיון הזה לא לחזור עליהם, ולגעת בזווית נוספת שאם תעשיית ההייטק תיהרס, אנחנו ניפגע גם בה

עידן רול:  אין ספק שהרפורמה הזאת היא לא פחות מהרס של תעשייה, שאולי אנשים שמגיעים מחוץ לתעשייה מרגישים שהיא בטוחה, יציבה ותמיד הייתה פה

עידן רול:  מי שמכיר את תעשיית ההייטק, ויצא לי במשך שנים גם להיות עורך דין של ההייטק וגם לאחר מכן לעבוד בהייטק בעצמי, מבין שהכול מאוד פריך ובסופו של דבר אנחנו מפתחים בשביל שווקים אחרים גדולים יותר

עידן רול:  אנחנו לא מתייחסים לישראל כשוק מרכזי שמחזיק את עצמו

עידן רול:  אנחנו תלויים בזירה הבין-לאומית ולכן הדברים יכולים פה לצערי לקרוס מהר בהרבה ממה שלקח לכולם פה להקים אותם

עידן רול:      אין ספק שתעשיית ההייטק מאופיינת בריכוז מוחות וכישרון יוצא דופן, אבל באותה מידה גם אנשים מאוד מבוקשים בשווקים אחרים, שיוכלו למצוא מאוד בקלות מקום אחר במחירים טובים יותר, בתנאים טובים יותר

עידן רול:  רבים נשארים פה ונלחמים פה על התעשייה הזו מתוך באמת פטריוטיות, אבל כסף הוא לא פטריוטי וכסף הוא לא ציוני

עידן רול:  כסף הולך לאיפה שהוא יניב את התשואה הכי גבוהה, והרפורמה כביכול, ההפיכה המשטרית הזאת אומרת לכסף, פה אתה פחות בטוח, עדיף שתלך למקום אחר

עידן רול:      אני בתפקידי הקודם כסגן שר החוץ נחשפתי יותר מתמיד לכוח האדיר של ישראל כסטארט-אפ ניישן בזירה המדינית

עידן רול:  כמעט ולא הייתה פגישה מדינית במסגרת הקדנציה שלי שלא נכלל בה נושא ההייטק והחדשנות

עידן רול:  זה נכון להסכמי אברהם, זה נכון למדינות במזרח אסיה, זה נכון למדינות אפריקה

עידן רול:  תמיד רצו, תמיד פתחו בזה את הדיונים

עידן רול:  חלק רצו דברים מורכבים יותר, חלק שאלו שאלות מעורפלות יותר של איך מפתחים אקוסיסטם כמו שלכם, וחלק רצו דברים ממש ממש התחלתיים, ממש חקלאות חכמה ברמה הכי בסיסית, משהו שיזניק את הכלכלה שלהם

עידן רול:       אנחנו בתמורה ידענו להתגאות אבל גם למנף את החדשנות שלנו, כי כשאני ישבתי עם שגריר שבא ואמר או עם שר חוץ שבא ואמר, אנחנו רוצים קשרי מסחר והייטק, אז ידענו לשאול אותם, ואיך זה מתכתב עם רקורד ההצבעות שלכם נגד ישראל באו"ם בשנים האחרונות? ההייטק הישראלי הוא לא רק קטר למשק הישראלי, הוא גם כלי מדיני ראשון במעלה והוא מדינת ישראל

עידן רול:       פה בארץ יש ממשלה כרגע שמזלזלת ורומסת בגסות את הסטארט-אפ ניישן, אבל ממשיכה להיבנות עליה ולהתגאות בה בחוץ, ובעולם מעריכים את הכישרון, את התעוזה, את הגמישות המחשבתית ואת הפעולה המהירה שיש להייטק הישראלי

עידן רול:  כל הדברים הנפלאים האלה יכולים להיעלם מאוד מהר ואנחנו ניאבק בכל דרך אפשרית כדי לוודא שאנחנו מגינים גם על הכלכלה, גם על ההייטק וקודם כל על הדמוקרטיה

עידן רול:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה, עידן

איימן עודה:  סלח לי, אני רוצה לשאול אותך שאלה שחשובה לי ואני חושב שחשובה לחלק גדול מהציבור

איימן עודה:  כשאתה מדבר על דמוקרטיה במדינה ועל האנשים המוסריים שכועסים בגלל הפגיעה בדמוקרטיה, אני שואל אותך שאלה רצינית וממש אני רוצה תשובה רצינית ממך

איימן עודה:  זה שמדינת ישראל כובשת עם אחר, זה לא מזיז להם ולא מזיז לך אתה? באמת חשוב לי להבין, כי אני רוצה להיות שותף במאבק על מלא, למען דמוקרטיה אמיתית לכולם, לשני העמים ולכל האזרחים

איימן עודה:  מה אתה חושב?     

עידן רול: א', אני חושב שזה חוטא לדיון פה

עידן רול:  אני חושב שלא לשם כך האורחים שלנו הגיעו

עידן רול:  ב', אני חושב ויודע שאתה אזרח ישראלי, נכון?      

איימן עודה: כן

עידן רול: אוקיי

עידן רול:  אתה אזרח ישראלי, אתה חבר פרלמנט במדינת ישראל

איימן עודה: לכן אני רוצה לחיות במדינה שוחרת שלום

עידן רול: אתה לא חושב שזו מדינה שאתה חלק ממנה, שאתה מייצג בציבור, חבר כנסת, נהנה מהביטחון שהיא מעניקה, נהנה מהכלכלה המשגשגת שאנחנו מדברים עליה כרגע? אתה לא חושב שזה חלק מזה?     

איימן עודה: אתה שמעת את התשובה שלך? עם תשובה כזו חלק גדול מאוד מהערבים יגיד, אני לא חלק מהמחאה הזו

איימן עודה:  אנחנו צריכים להיות חלק מהמחאה הזו למען דמוקרטיה לכולם

איימן עודה:  תודה רבה לך

עידן רול: אני רק רוצה שנייה להוסיף וזה דיון אחר שאני לא חושב שזה הזמן לפתוח

עידן רול:  אני באמת חושב שמי שצריך, בטח המגזר הערבי שיודע שהוא יהיה המגזרים שיפגעו אם הרפורמה תעבור, אני לא חושב שזה הזמן עכשיו לבוא בדין ודברים ולהציב תנאים

עידן רול:  אתם עושים את זה קודם כל עבורכם

עידן רול:  אתם עושים את זה עבור הציבור שלכם

עידן רול:  אני לא חושב שמישהו צריך תמריץ נוסף או התחייבות כדי להילחם בהפיכה משטרית שהולכת לפגוע בכל קבוצת מיעוט וגם אני קבוצת מיעוט

איימן עודה: אתה צודק

איימן עודה:  זה שהחברה הערבית לא רוצה שהמצב יהיה יותר רע ויהיה עוד צמצום במרחב הדמוקרטי, אתה צודק

איימן עודה:  אנחנו חלק מהמערכה הזו, אבל אני מרחיב את היריעה כי אני רוצה דמוקרטיה אמיתית לכולם

איימן עודה:  תודה רבה לך

איימן עודה:       רים יונס, בבקשה

רים יונס: תודה

רים יונס:  אני לא הכנתי את עצמי לדבר אבל אני אדבר על כמה נקודות פשוט שאחרים לא נגעו בהן

רים יונס:  שלום לכולם, אני מחברת אלפא אומגה, חברה לפיתוח ציוד רפואי בתחום המוח

רים יונס:  החברה הוקמה מ-Bootstrap לפני 30 שנה בלי כסף של משקיעים, והחברה היום היא משהו כמו 150 עובדים

רים יונס:  אנחנו מוכרים בכל העולם

רים יונס:  אנחנו נחשבים ללידרס בתחום שלנו

רים יונס:      אולי נגעתם בנקודה הזו אבל מי שמחליט להקים חברת סטארט-אפ, להקים חברת הייטק בישראל, ברור שהוא מקים את זה מתוך פטריוטיות

רים יונס:  סליחה שאני לא אשתמש במילה ציונית

רים יונס:  מאוד חשוב לנו להקים את החברה במקום הזה למרות שאנחנו יודעים שהרבה יותר קל להקים אותה בארצות הברית, והרבה יותר קל להקים אותה באירופה, אבל אנשים מגיעים לפה ומקימים מתוך בחירה

רים יונס:  בחירה, למרות שהם יודעים שגם השוק הוא לא השוק הכי גדול

רים יונס:  אנחנו מקימים את החברה ומסתכלים ישר על השווקים שהם בחוץ

רים יונס:       אחרי שאנחנו מקימים את החברה אנחנו פותחים לנו סניפים בחוץ ואחר כך מתחילים להעסיק את האנשים הזרים

רים יונס:  הדבר הזה הוא כל כך נזיל שאפשר להפוך את זה ישר

רים יונס:  עכשיו אני יכולה להעביר את המרכז של אלפא אומגה שהוא מעסיק 100 אנשים שהם מהחברה הערבית וגם מהחברה הישראלית בכלל, ולהעביר אותו לחו"ל ולתת קצת שירות בתוך בתי החולים פה בישראל

רים יונס:  אנחנו נסתדר עם זה

רים יונס:  השאלה איזה ביטחון המדינה הזו נותנת לי ואיזה עידוד היא נותנת לי כדי להישאר פה וכן להעסיק את האנשים?      מאוד חשוב להבין שהשוק הוא לא פה

רים יונס:  השוק הישראלי הוא שוק אפסי וחברות לא מסתכלות על זה אפילו

רים יונס:  זה לא מגיע משפיע על השורה התחתונה של דוח הרווח וההפסד

רים יונס:  מאוד חשוב להגיד שהייטק הוא הדבר השני אולי אחרי הרפואה שמאחדת את האנשים ביחד

רים יונס:  בהייטק אנשים עובדים ביחד, מתחילים להכיר אחד את השני וזה משהו שמדינה וממשלה צריכה לשמור עליו, צריכה לשמור על המקום שכל האנשים מגיעים אליו ביחד

רים יונס:  יש להם מטרה אחת, להצליח את החברה הזו

רים יונס:  למטרה הזו כולם מתחברים וכולם עובדים כדי להצליח

רים יונס:  זה מה שרציתי להוסיף לכל מה שדובר

רים יונס:  תודה רבה

רים יונס: תודה, רים יונס

רים יונס:  רים, אנחנו מעריכים אותך מאוד מאוד

רים יונס:  כל הכבוד על כל מה שאת עושה

רים יונס:      עוברים לפרופ' יוסי שפיגל מאוניברסיטת תל אביב

יוסף שגל: תודה רבה לכם

יוסף שגל:  אני פרופ' לכלכלה מהפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב, ואני נשיא האגודה הישראלית לכלכלה

יוסף שגל:   	 נאמרו כאן הרבה דברים מאוד חשובים

יוסף שגל:  רק לחזק

יוסף שגל:  לפני בערך ארבעה שבועות אנחנו ארגנו מכתב של כלכלנים

יוסף שגל:  חתמו עליו בעצם כמעט כל הכלכלנים האקדמיים בישראל, מתריעים על היוזמות של החקיקה ועל ההשלכות שלה לכלכלת ישראל

יוסף שגל:  אף אחד לא יכול להגיד בשלב הזה מה יהיה גודל הנזק וכמה מהר הוא יתממש, אבל כולנו בטוחים שיהיה נזק גדול והוא יתממש, בזה אין שום ספק

יוסף שגל:  הסיבה היא שבכל כלכלה מודרנית מאוד חשוב לכלכלה עצמה שיהיו מוסדות שתומכים בה, והמוסדות שתומכים בה זה מערכת משפט

יוסף שגל:  אם יש לך סכסוך משפטי אתה יודע שאתה יכול ללכת למישהו והוא יפתור לך, ויש רשויות פיקוח ויש רשות לחדשנות ויש בנקים

איימן עודה: ואיך ההפיכה המשפטית תפגע בזה? אתה יכול להסביר לנו?     

יוסף שגל: כן, בהחלט

יוסף שגל:  כשיש לך איזשהו סכסוך, אם זה על קניין ואם זה על קניין רוחני ואם זה דיני חוזים ואם זה דיני עבודה ואם זה עניינים של הגבלים עסקיים, בכל הדברים האלה אתה נאלץ להסתמך על בתי משפט

יוסף שגל:  אם אתה יודע שהחוק היום כשהקמת את העסק ושמת את הכסף שלך, יכול תוך חודש להשתנות, ואנחנו מדברים כאן לא על שינויים מינוריים, לא על משהו בשוליים

יוסף שגל:  הכול יכול להתהפך עליך תוך חודש, אז אדם יגיד לעצמו, למה אני צריך לשים את הכסף שלי במקום שאני לא יודע מה יקרה הלאה, לא יודע מה יקרה לעובדים שלי

איימן עודה: הונגריזציה כזו

יוסף שגל: נכון

יוסף שגל:  באמת הדברים האלה קרו גם בהונגריה וגם בפולין

יוסף שגל:  ברוסיה קרתה להם קטסטרופה עוד הרבה יותר גדולה ובאמת מה שקרה במדינות האלה מלמד אותנו

יוסף שגל:  במדינות האלה אין להם תעשיית הייטק, יש להם יותר תעשיות מסורתיות, ואם אתה הקמת מפעל גדול, אתה לא יכול לקחת את המפעל הזה ולהזיז אותו לגרמניה כי מדובר כאן בהון פיזי

יוסף שגל:  בארץ מדובר על הון אנושי

יוסף שגל:  הון אנושי הוא כמו חולות נודדים

יוסף שגל:  הוא יכול להיות היום כאן, הוא יכול להיות מחר שם

יוסף שגל:       דבר מאוד חשוב שעוד לא הזכירו בדיון ואני חושב שהוא מאוד מאוד חשוב להבין אותו זה שתעשיות הייטק הן אקוסיסטם

יוסף שגל:  אתה יכול להתקיים בתור אחד בתעשייה, שניים בתעשייה, עשר בתעשייה

יוסף שגל:  אתה צריך את כולם שיתמכו בך

יוסף שגל:  אתה צריך את אלה שיש להם את הרעיונות ואתה צריך את העובדים שאתה יכול לגייס ואתה צריך את הקרנות הון שיודעות לממן אותך ואתה צריך את האנג'לים שיפתחו לך דלתות

יוסף שגל:  כל הדבר הזה הוא דבר שנורא קשה להקים אותו

יוסף שגל:  אם הדבר הזה יפגע, האקוסיסטם יפגע, אז גם אם יישארו כאן חברות, יהיה להן קשה מאוד להתקיים

יוסף שגל:  הנזק יכול להיות מאוד גדול

יוסף שגל:       כשיצאנו עם מכתב הכלכלנים, עם ההתרעה שלנו, אנחנו לא תיארנו לעצמנו, אני מחזיר את עצמי לפני ארבעה שבועות

יוסף שגל:  לפני ארבעה שבועות אני לא העליתי על דעתי שתוך שבוע יצטרפו אלינו מנכ"לים של המשק

יוסף שגל:  לא תיארתי לעצמי ששני נגידי בנק ישראל, שראשי המועצה הלאומית לכלכלה

יוסף שגל:  לא תיארתי לעצמי ש-13 חתני פרס נובל מארצות הברית יצטרפו אלינו

יוסף שגל:  לא תיארתי שה-OECD יצא בהצהרה

יוסף שגל:  אגב, ה-OECD זה מוסד וולונטרי

יוסף שגל:  הם מאוד לא אוהבים להתערב

יוסף שגל:  הם הרגישו שהם לא יכולים לשבת על הגדר

יוסף שגל:       לא ידעתי בכלל שקיים ועדת ונציה שישראל חתומה עליה, שקבעה כבר עוד לפני שישראל הצטרפה, וישראל הצטרפה ב-2008

יוסף שגל:  יש להם מסמך מ-2007 שאומר שבוועדה לבחירת שופטים 50% מהחברים צריכים להיות שופטים

יוסף שגל:  ישראל הצטרפה לזה, ידענו את זה

יוסף שגל:  לא תיארתי לעצמי שנשיאת ועדת ונציה תצא בהצהרה, כמובן עם כל הרגישות המתחייבת ולא להתערב, למה? כי מדינת ישראל מהווה דוגמה להרבה מדינות אחרות, כי אנחנו באמת הקמנו פה דבר מפואר

יוסף שגל:  מדינות אחרות מתקנאות בנו, רוצות לדעת איך עושים את זה

יוסף שגל:       אני רק אגיד לגבי חברה ערבית ואחרים

יוסף שגל:  הכספים היום אולי לא מתחלקים בצורה שווה אבל זה אנשים שמביאים את הכסף הפרטי שלהם, שמים אותו איפה שכדאי

יוסף שגל:  ברגע שהדבר הזה קורה, זה נותן אופק לאנשים אחרים

יוסף שגל:  גדל מישהו בפריפריה ואומר לעצמו, אני לא חייב להיות תקוע פה

יוסף שגל:  אם אני אלמד, אני אתקדם, יש לי לאיפה ללכת, כי הוא יודע שיש לו לאיפה ללכת

יוסף שגל:  ברגע שהדבר הזה ייהרס, האנשים בפריפריה גם יאבדו את התקווה ואנחנו נחזור אחורה, וכמו שנאמר כאן, ברגע שאתה הרסת, הרסת

יוסף שגל:  אני לא יודע אם מישהו אחרי זה כשהכול יחזור לעצמו, יגיד לעצמו, טוב, בוא נחזור לישראל ונתחיל הכול מחדש

יוסף שגל:  כנראה זה לא יקרה

יוסף שגל:  יש דברים שנפל עליך כזה דבר, אתה צריך לשמור אותו ולחבק אותו

יוסף שגל: תודה רבה לך פרופ' יוסי שפיגל

יוסף שגל:       רועי לבנון, בבקשה

רועי לבנון: אני מנהל תחום בכיר חדשנות, מחקר והייטק במשרד העבודה

רועי לבנון:  שלום לכל חברי הכנסת והשותפים

רועי לבנון:       רוב הדברים נאמרו פה למעשה בתחילת הדיון על ידי צחי ואיתמר

רועי לבנון:  ראינו ברמת המגמות, אני מסתכל רגע כמשרד העבודה על שוק העבודה

רועי לבנון:  היה מגמות מאוד חיוביות של התפתחות ההייטק גם במספר המועסקים, גם במשרות הפנויות ואנחנו רואים ירידה מאוד משמעותית של זה

רועי לבנון:  אנחנו עדיין לא רואים את הפיטורים

רועי לבנון:  הגם שיש פיטורים הם עדיין לא במגמה המקרו-כלכלית אבל יש ירידה עקבית שמדאיגה את כולנו

רועי לבנון:  קשה לחזות, בטח במצב כלכלי שהיה קיים עוד טרום הדיונים על השינויים

רועי לבנון:  אנחנו חוששים מזה

רועי לבנון:      אני אגיד ביתר שאת, אנחנו פועלים יחד עם כלל השותפים בממשלה, במל"ג וכו' לשילוב אוכלוסיות בהייטק

רועי לבנון:  אמרו את זה קודם, גם עם מייסם ועם צופן ועוד עם רבים וטובים פה, ויש אותות חיוביים לשילוב אוכלוסיות

רועי לבנון:  דיברתם על נשים ערביות, אז פתחתי רגע כדי שנהיה מבוססי נתונים קצת

רועי לבנון:  33

רועי לבנון: 4% מהנשים נכון לסוף 2022, נשים בהייטק

רועי לבנון:  המגמה הזאת עלתה לא מספיק

רועי לבנון:  אבסולוטית עלה באחוזים ואנחנו משקיעים עוד משאבים בנושאים האלו

איימן עודה: מה זאת אומרת עלתה? לפני עשור כמה הייתה מבחינת אחוזים?     

רועי לבנון: 31

רועי לבנון: 9%

איימן עודה: ועכשיו?     

רועי לבנון: 33

רועי לבנון: 4%

רועי לבנון:  מתקדמים לאט אבל תזכרו שהגידול האבסולוטי הוא גדול

רועי לבנון:  אתה צריך לרוץ מהר יותר ביחס מסך הגברים

רועי לבנון:  יש מחקרים

איימן עודה: אתה מסכים איתי שלא מספיק

רועי לבנון: מסכים לחלוטין

רועי לבנון:  נשמח לקבל תקציבים נוספים להפעיל תוכניות

רועי לבנון:  נאבקנו עליהם בממשלה הקודמת ונשמח לעזרת חברי הכנסת ושאר הגורמים

רועי לבנון:       גם לגבי החברה הערבית אנחנו רואים שינויים משמחים

רועי לבנון:  2,100 נשים ערביות נכון לסוף 2022 שמשולבות בהשוואה ל-700 לפני כן

רועי לבנון:  זה לא מספיק, צריך להאיץ את הקצב

רועי לבנון:  רק עכשיו הוצאנו קול קורא משותף יחד עם הרשות בנושאים האלו, פעילות משותפת עם צופן, עם איט וורקס, עם עוד שותפים לדברים האלו

רועי לבנון:  ציר החינוך הפורמלי, הבלתי פורמלי, אקדמיה וכו', וכנ"ל לגבי החברה החרדית

רועי לבנון:      החשש שלנו הוא שהמצב הגלובלי יפגע בפרט באוכלוסיות

רועי לבנון:  הן עוד יותר פגיעות בשוק העבודה

רועי לבנון:  אם עד כה התמודדנו עם סוגיית הג'וניורים, להכניס מישהו ללא ניסיון היה קשה גם ב-2017–2018 וגם ב-2021 המשימה הזו הייתה קשה להכניס אנשים ללא ניסיון

רועי לבנון:  ככל שמגיעים עם רקע ופערים המשימה הזו קשה יותר, והחשש הגדול שלנו שאנחנו נראה הליכה אחורה במדדים של שילוב החברות האלו, גם פריפריה, גם יוצאי אתיופיה, אנשים עם מוגבלות

רועי לבנון:       אנחנו משקיעים לשילובם בהייטק, מתחבר מאוד למה שאתה ציינת כרגע, ואנחנו נראה הליכה אחורה גם ברמת האופק של אותה אוכלוסייה צעירה

רועי לבנון:  בוגר שסיים עכשיו ולא יצליח להשתלב כשהוא אחד, זה קורה, אבל כשאנחנו נראה מסות כאלו זה יהיה מאתגר

רועי לבנון:  אנחנו בסוף מדיניות ממשלתית אבל השוק הוא שוק חופשי שמושפע מדברים אחרים, בשונה מהמגזר הציבורי לצורך העניין

רועי לבנון:     יש תוכניות ופעילויות שונות שאנחנו מבצעים

רועי לבנון:  אני חושב שזה לא המקום לפרט אותם גם מפאת קוצר הזמן, אבל האמירה היא חד משמעית שצריך לעשות מה שאפשר על מנת להגדיל את הגדילה של ענף ההייטק או לכל הפחות למנוע את הליכתו לאחור

רועי לבנון:  חלק מהגורמים תלויים בנו, חלק לא

איימן עודה: תודה רבה לך, רועי

איימן עודה:       מייסם ג'לג'ולי, בבקשה

מייסם ג'לג'ולי: תודה רבה, רועי

מייסם ג'לג'ולי:  אני מאוד שמחה שאתה דיברת לפניי כי חסכת ממני חלק מהדברים שאני צריכה להגיד

מייסם ג'לג'ולי:  אני רוצה להגיד שאנחנו כארגון צופן היום, אני ובוזי, סמנכ"לית אסטרטגיה ופיתוח משאבים בצופן, באות לכאן עם לב מאוד כבד

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו מאוד חרדות

מייסם ג'לג'ולי:  החרדות שלנו נובעות משני דברים בעיקר

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו מאוד חרדות ממהלכי הממשלה, מההפיכה המשפטית, מההפיכה המשטרית כי אנחנו יודעים שהיא קודם כל תפגע במיעוטים ובמיוחד בנו, במיעוט הערבי בישראל

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו לא קיבלנו סעד בצורה טובה מבתי המשפט בישראל אבל המעט הזה שהיה הוא בסכנה מאוד גדולה וזה לא יפגע רק בנושא של זכויות, זה גם יפגע בנושא של שילוב בתעסוקה, של שמירה על אנשים במקומות תעסוקה

מייסם ג'לג'ולי:  זה כבר משפיע

מייסם ג'לג'ולי:       אם יש היום הגנות בחוק על אנשים עובדים, אנחנו מאוד מפחדים שההגנות האלה כבר ייעלמו

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם מקבלים אותות על כל הנושא של העדפות של אוכלוסיות מסוימות על פני החברה הערבית גם באקדמיה וגם בלימודים האקדמיים

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו כבר מקבלים איומים על אי הכרה בלימודים אקדמיים במוסדות מסוימים שהם מחוץ לישראל

מייסם ג'לג'ולי:  זה באמת הולך לפגוע קשות בשכבה שצופן עובדת איתה, ובכלל אנחנו מאוד מפחדים שתקציבים ממשלתיים שבאמת ארגוני חברה אזרחית וחברי כנסת עבדו המון, וגם משרדי ממשלה עבדו המון על מנת להביא אל תוך החברה הערבית, ובעיקר אני אדבר על תוכנית הכלכלית 550 שבתוכה היה מרכיב מאוד חשוב לפיתוח וקידום ההייטק בחברה הערבית ושכבר אושרה

מייסם ג'לג'ולי:       היום אנחנו לא בטוחים מה יקרה עם התקציבים של תוכנית החומש הזו בהייטק

מייסם ג'לג'ולי:  תוכנית החומש בכלל, אבל בעיקר אנחנו מדברים על הייטק, לכן מבחינתנו המצב הזה מאוד מדאיג

מייסם ג'לג'ולי:  אם תהיה ההפיכה המשפטית הזו, אני מניחה שגם סעד לא נקבל בבתי משפט ואנחנו נהיה במצב עגום

מייסם ג'לג'ולי:       בנושא של כל המשבר שקורה עכשיו, אני רוצה גם לקשר אותו למשבר הפוליטי

מייסם ג'לג'ולי:  כל העניין של גיוון והכנסת כמה שיותר עובדים וטאלנטים ערביות וערבים אל תעשיית ההייטק הוא נושא שנכון, מטופל בממשלה ואנחנו מאוד שמחים על העבודה מול זרוע העבודה, באמת עבודה מדהימה וגם מול רשות החדשנות על קידום האוכלוסייה הערבית

מייסם ג'לג'ולי:  כולנו מסכימים שזה לא מספיק, שזה עדיין מעט מאוד

מייסם ג'לג'ולי:  3% של ערבים בהייטק זה בהחלט לא הגאווה שלנו

איימן עודה: במקומות אחרים 2%

מייסם ג'לג'ולי: יש שוני בין נתונים של רשות החדשנות לבין - - -      

רועי לבנון: אני אגיד שזה תלוי על איזה נתון אתה מסתכל

רועי לבנון:  ככל שאתה מסתכל על האוכלוסייה הצעירה, גילאי 25 עד 35 אתה רואה מגמות חיוביות

רועי לבנון:  כשמסתכלים על כל האוכלוסייה יחד עם המלאי הקיים שם, אז הנתונים מצטמצמים

רועי לבנון:  זה תלוי פשוט על איזה נתון מסתכלים, אבל המגמות הם שמשתלבים אבל לאט

איימן עודה: ואי אפשר להגיד כמה אחוזינו מהעשייה האזרחית, חלק גדול ביטחוני

רועי לבנון: הטיעון הזה שהחסם הוא התעשייה הביטחונית הוא לא קיים

רועי לבנון:  זה לא החלק הארי

מייסם ג'לג'ולי: אין נתוני מקרו אבל יש לנו נתוני מיקרו בצופן וגם בעוד ארגוני חברה אזרחית

מייסם ג'לג'ולי:  נתוני המיקרו שלנו אומרים שאנחנו עכשיו מקבלים כל חודש כמעט 30 פניות מאנשים שפוטרו מתעשיית ההייטק, ערבים, כי אנחנו רק מתעסקים עם האוכלוסייה הערבית, וזה מאוד מדאיג אותנו

מייסם ג'לג'ולי:  אם בחודשים שעברו קיבלנו שתיים, שלוש פניות בחודש על פיטורים, היום אנחנו מקבלים כמעט 30 פניות, רובם ג'וניורים אבל לא רק

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם קיבלנו כמה פניות מאנשים שהם כבר שלוש שנים שתעשייה, אבל הרוב ג'וניורים

מייסם ג'לג'ולי:      אני רוצה לתת דוגמה לוועדה כדי שתבינו

מייסם ג'לג'ולי:  זה אומר שבן אדם שרק לפני שלושה חודשים נקלט, שלושה חודשים אחרי הוא מקבל מכתב פיטורים

מייסם ג'לג'ולי:  זה המצב

מייסם ג'לג'ולי:  עד שאנחנו עשינו את כל המאמצים והתוכניות שלנו כדי שהוא ייקלט ויהיה עובד הייטק, שלושה חודשים, הוא מקבל מכתב פיטורים בגלל המשבר

מייסם ג'לג'ולי:  שוב, אני לא טוענת פה לאפליה שהיא על בסיס לאומי, אבל אני יודעת שכיוון שרוב הטאלנטים שלנו, רוב הפונים אלינו הם ג'וניורים, אז הם הראשונים להיות מפוטרים

מייסם ג'לג'ולי:  בעיתות משבר אתה מפטר את הבלתי מנוסה ואתה לא מוותר על המנוסה

מייסם ג'לג'ולי:      דבר שני, ופה אני פונה לחברות ולקרנות הון סיכון ולכל מי שדואג על הדמוקרטיה בישראל

מייסם ג'לג'ולי:  אני רוצה להגיד, כי אנחנו כצופן רוצים שזה לא יהיה רק דיבורים

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו רוצים שברגע שמדברים על דמוקרטיה וחשיבות דמוקרטיה וחשיבות גיוון ומה זה השילוב של אוכלוסיות בתת ייצוג בתעשיית ההייטק שכולנו הסכמנו פה שזה הקטר של המשק, אני רוצה שתוכיחו שאתם אפילו בעת משבר מחויבים לתהליכים הדמוקרטיים האלה בתוך החברות שלהם

מייסם ג'לג'ולי:  נכון, אנחנו עובדים עם עשרות חברות אבל אלה אחוזים בודדים מאלפי חברות ההייטק שנמצאים בישראל ושבשבילם האוכלוסייה הערבית פה היא בלתי נראית, היא שקופה, היא כאילו עם כובע שאף אחד לא רואה אותם

איימן עודה: מייסם, נכון שאני מעריך אותך במיוחד אבל יש לך רק חצי דקה

מייסם ג'לג'ולי: אוקיי, בסדר, אז מפה אני יוצאת עם קריאה גם לחברות ההייטק שתעשו יותר בשביל גם להביא את הדמוקרטיה ואת הגיוון לתוך החברות שלהם וזה מאמץ משותף

ארז שחר: אני חושב שאנחנו איתך לגמרי בזה ויש לנו היום גם ארגונים שאנחנו הקמנו מתוך התעשייה, power diversity, ארגונים שאנחנו מממנים אותם ואנחנו עושים מאמצים פרואקטיביים אמיתיים כדי לשלב ידיים

מייסם ג'לג'ולי: אז אנחנו גם נשמח כחברה אזרחית לעזור למאמצים האלה כי אנחנו באמת רוצות להגדיל ולעשות scalling של הדבר הזה

ארז שחר: צודקת

איימן עודה: יופי

איימן עודה:  ערן, בבקשה

עירן קייס: אני מנהל קשרי ממשל במיזם קו-אימפקט שמקדם תעסוקה בחברה הערבית דרך ליווי חברות לגיוון והכללה

עירן קייס:  אנחנו מלווים את המגזר העסקי ומכאן אני רוצה להמשיך את הדברים של מייסם, שזאת האחריות של המגזר העסקי לקחת אחריות ולשלב את האוכלוסיות בתת ייצוג, במיוחד האוכלוסייה הערבית בתוך ההייטק

עירן קייס:  אם פה אמרו ש-90% מההשקעות הן לא תלויות בממשלה, אז זה תפקידה העיקרי

עירן קייס:       עוד דבר בהמשך לנתונים כי אמרו פה הרבה דברים

עירן קייס:  2021 הייתה השנה הגדולה שהשקיעו בה כסף לסטארט-אפים

עירן קייס:  שאלה, כמה ערבים השתלבו באותה שנה בתוך ההייטק? 230,000 לפי דוח רשות החדשנות

עירן קייס:  זו נקודה שצריך לתת עליה את הדעת, איך בשנה שבה ההייטק צמח, החברה הערבית לא השתלבה? איפה המגזר העסקי היה ולמה לא לקח - - -      

איתמר גזלה: 230,000 דולר הגיעו לחברות - - - ?     

עירן קייס: 25 מיליארד דולר הושקעו בהייטק הישראלי

איתמר גזלה: נכון

עירן קייס: גויס כסף להייטק הישראלי ובאותה שנה השתלבו 30,000 משרות חדשות בהייטק

עירן קייס:  מתוך ה-30,000 רק 200 מהחברה הערבית

עירן קייס:  זה נתון של רשות החדשנות

מייסם ג'לג'ולי: עירן, אני רוצה לתקן

מייסם ג'לג'ולי:  יש פה מחלוקת בין רשות החדשנות לבין זרוע העבודה

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם כארגון שעושה השמות, אנחנו לבד ב-2021 עשינו השמות ל-500 איש וזה תועד

מייסם ג'לג'ולי:  זה מחלוקת שאפשר להתווכח עליה

מייסם ג'לג'ולי:  זה לא מספיק

מייסם ג'לג'ולי:  זה עדיין רחוק מאוד

עירן קייס: חשוב לדייק את הנתונים, כי אם משרד ממשלתי מוציא נתונים שהם לא תואמים את מה שיש במשק, אז זה גם מטעה

עירן קייס:       בנוסף, פה הזכירו את ה-STEM שזה גם מדע

עירן קייס:  לפי הלמ"ס שהתפרסם, הנתון שהתפרסם בשבוע שעבר רק 3

עירן קייס: 3% מהחברה הערבית הם עם ה-STEM והם רק 14% מתוך מעל 40,000, שזה גם התפקיד של המגזר העסקי לשאוף לשלב את האוכלוסייה הערבית

עירן קייס:  למרות שיש מגמת עלייה בבוגרי הייטק גם באוניברסיטאות ולא רק במכללות, זה תפקידו של המגזר העסקי

עירן קייס:  תודה

איימן עודה: עירן, יישר כוח

איימן עודה:       אלה רוזנברג, בבקשה, איגוד תעשיות ביטחוניות

אלה רוזנברג: תודה ליושב-ראש הוועדה שנתן לי את רשות הדיבור

אלה רוזנברג:  אני חושבת שיש פה נקודה שפוספסה לאורך כל הדיון ובאמת חשוב להאיר את הנקודה הזאת

אלה רוזנברג:  אנחנו מסתכלים פה ברמה של המיקרו, זאת אומרת ברמה של קרנות הון סיכון, סקטור פרטי מול סקטור פרטי

אלה רוזנברג:  אני לא יודעת אם זה השוק השני בגודלו שאנחנו מייצרים אליו או השוק הראשון בגודלו

אלה רוזנברג:       האיחוד האירופי למשל כדוגמה, פתח תוכנית שלמה לייצוא ביטחוני בשם פסקו

אלה רוזנברג:  מדינת ישראל, אפילו היום אם מבטלים את עילת הסבירות, לא רשאית בכלל לגשת למכרזים האלה, לא רשאית בכלל לתת איזשהו דין ודברים על הדבר הזה ולקבל פרויקטים כאלה ואחרים

אלה רוזנברג:       באמת חשוב לנו בתור איגוד גם להגדיר נקודה מאוד חשובה גם בתור אחת שחיה מספר שנים בחו"ל וראתה מה זה להיות ישראלית בחו"ל במיוחד במדינות לא תומכות מדינת ישראל

אלה רוזנברג:  איך שהאיגוד רואה את זה, זה בצורה מאוד ברורה

אלה רוזנברג:  כולנו ישראלים, כולנו חיים במדינה הזאת וכולנו רוצים לעבוד ולהרוויח כסף

אלה רוזנברג:  ברגע שאין כסף, אין כסף לכולם

אלה רוזנברג:       כשנוצר מצב שבו יש הפיכה משפטית שבעצם אינה תואמת את אמות המשפט הקיימות בעולם, בין אם זה באירופה, בארצות הברית או לפי הדין הבין-לאומי, הכלכלה פה פשוט מושפעת באופן ישיר וגם התעשיות הביטחוניות שאנחנו עובדים איתם מושפעים באופן ישיר, זאת אומרת גם אם אנחנו מדברים על חברות יותר קטנות, חברות יותר גדולות, המטרה היא בסופו של יום וזה באמת המטרה של בואי פה היום בצוהריים, היא בעצם להראות שבמידה וההפיכה המשפטית הזאת תצא לפועל, לנו אין שוק משותף לעבוד איתו ואין לנו שוק אירופי לעבוד איתו

אלה רוזנברג:  זה מאוד מאוד חשוב שתבינו, ואני יודעת שזו אמירה וזו אמירה כבדה אבל חשוב שתדעו את זה, וזה משפיע בין אם זה האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה היהודית

אלה רוזנברג:  הם לא בוחלים באמצעים

איימן עודה: תודה רבה לך, אלה

איימן עודה:  למה אני שאלתי כמה אחוז ההייטק בביטחון וכמה אזרחי? כי כשאנחנו אומרים שהערבים הם 2% או 3% והחרדים הם 3%, זה מהאזרחי, כי 90% מהאזרחים הערבים, אין להם קשר ונגיעה לביטחון, לכן חשוב להבין כמה אחוזינו מהאזרחי

אלה רוזנברג: נתונים כאלה ספציפית אני יכולה להעביר לך אחר כך, אין עליי כרגע

אלה רוזנברג:  מה שאני כן יכולה להגיד לך, שאזרח ישראלי ערבי היום שפותח חברת סייבר, שגם אותם אנחנו מייצגים, ורוצה להגיש למענק של פסקו של האיחוד האירופי, איך שדברים עומדים כרגע הוא לא יוכל להגיש, זאת אומרת האיחוד האירופי לא ייתן לו תקציבים עם איך שמערכת המשפט נראית היום, כי הם לא רואים איזושהי תועלת

אלה רוזנברג:  הם צריכים לראות בסופו של יום איזשהו הליך של שיח ושיג בינינו ובין האירופאים

אלה רוזנברג:  הם לא יקבלו תקציבים

איימן עודה: טוב, תודה רבה לכם

איימן עודה:  תרשו לי לסכם בבקשה

איימן עודה:      טוב, ההמלצה הראשונה של הוועדה, שהוועדה הזו, ועדת מדע וטכנולוגיה שהיא ועדה סטטוטורית עומדת איתנה נגד ההפיכה השיפוטית ותעשה את הכול בשביל לתרום את חלקה במאבק הכולל נגד ההפיכה השיפוטית הזו

איימן עודה:      הדבר השני, המדינה עצמה צריכה להשקיע בהייטק ולא לחכות לגורמים בין-לאומיים, למה? אני מבחינה עקרונית מתנגד להפרטה וזו הפרטה גלובלית

איימן עודה:  חברות שמה שמעניין אותן זה כסף, המדינה, צריך לעניין אותה זה האוכלוסייה, לכן מטבע הדברים אם זה בא מהמדינה עצמה, אז אפשר לדרוש לגבי פריפריה, לגבי חרדים, לגבי ערבים וכל מיני קבוצות אחרות

איימן עודה:  צריך פה להשקיע שהמדינה עצמה תעשה

איימן עודה:      בכל זאת לגבי החברות הפרטיות, אנחנו, ועדת מדע וטכנולוגיה נקיים ביקורים בקרב משקיעים פרטיים בשביל שיגבירו את ההשקעה בפריפריה וגם בקרב ערבים וחרדים

איימן עודה:      תודה רבה לכם על דיון חשוב ביותר