הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-02-21 00:00

אליהו (אלי) רביבו: צוהריים טובים, חודש שמח, חג דמוקרטי שמח, ברוכים הבאים לכל המוזמנים ולכל נציגי הציבור שהגיעו, ופעילי הציבור

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו אחרי יממה ארוכה, מתישה, מורטת, אך עם תוצאות שהן בשורה משמחת לעם ישראל, לא כולם רואים את זה עדיין אך אנחנו עד כדי כך משוכנעים ומאמינים שהרפורמה שאתמול נעצה את הנעץ הראשון המשמעותי האמיתי תטיב עם כל אזרחי מדינת ישראל, תעשה סדר ותעזור גם לנו בתחום העיסוק של הוועדה המיוחדת שלנו, להטמיע את המשילות

אליהו (אלי) רביבו:      הזמנו היום מגוון נציגי ממשלה להמשיך בסקירה על פעילותם, ובראשם את מר יוסי אדלשטיין שהוא ראש מנהל אכיפה לעובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו:  לאחר שמיעת הסקירה מפיו ומעוד מי שנמצא ורואה לנכון להמשיך ולתת מעצמו, וככל שיישאר עוד זמן פנוי, אני אשמח להקשיב לשאלות

אליהו (אלי) רביבו:  ככל שיוותר זמן, אנחנו גם נדאג שהנציגים שכיבדו אותנו בנוכחותם, ייענו

אליהו (אלי) רביבו:  שיהיה בהצלחה, אני סומך על הנוכחים שהקשב והתנהלות הדיון תהיה על פי הסטנדרטים שאנחנו מנהיגים כאן, באורח רוח, בנימוס, באופן כזה שמתחשב בנו שאנחנו עם חוסר שעות שינה לא מבוטל

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה מר אדלשטיין, בהצלחה

יוסף אדלשטיין: צוהריים טובים כבוד יושב הראש, תוכל לומר לי כמה זמן יש לי אז אוכל לתכנן את ההצגה שלי?     

אליהו (אלי) רביבו: ליבת הדיון היום עוסק סביב פעילותך ופעילות המנהל שאתה עומד בראשו, ולצורך כך רוב הדיון יוקדש, כשנגיע לשעות בהן צריך להתכנס אנחנו נסמן אחד לשני

יוסף אדלשטיין: תודה רבה לך כבוד יושב הראש, יש לנו קצת בעיה עם המצגת

אליהו (אלי) רביבו: אין בעיה, אחנו לא מכירים את המושג הזה

אליהו (אלי) רביבו:  רבי נחמן הקדוש אמר שברית כרותה לשפתיים

אליהו (אלי) רביבו:  יש אתגר ואנחנו יודעים להתמודד עם אתגרים וזה עוד אתגר שנתמודד איתו

יוסף אדלשטיין: (הצגת מצגת)     הצוות של יתמודד איתו, ואנחנו מתגברים ואנחנו הולכים קדימה

אליהו (אלי) רביבו: ואנחנו אופטימים

יוסף אדלשטיין: אני אציג את המנהל שאני עומד בראשו, מה המטרות שלו, מה התפקידים שלו ואת עיקרי הפעילות של המנהל

יוסף אדלשטיין:  המטרה המרכזית של המנהל שאני עומד בראשו זה לצמצם את כמות השוהים הבלתי חוקיים של מדינת ישראל

יוסף אדלשטיין:  אנחנו עושים את זה בכל מיני דרכים ואני ארחיב על זה בהמשך

יוסף אדלשטיין:  אנחנו גם אוכפים את זכויות העובדים הזרים שנמצאים בארץ, שמועסקים אצל המעסיקים שלהם, גם החוקיים וגם המעסיקים הבלתי חוקיים, ואנחנו רוצים לשמור על הזכויות של השוהים שנמצאים פה בארץ

יוסף אדלשטיין:      כמו שאמרתי, אנחנו פועלים להוצאה של השוהים הבלתי חוקיים של מדינת ישראל, או באמצעות אכיפה או בעידוד יציאה מרצון, מי שרוצה לצאת אנחנו מסייעים בידו לצאת, העיקר הוא לצמצם את כמות השוהים הבלתי חוקיים

יוסף אדלשטיין:  אנחנו עושים אכיפה כנגד מעסיקים ישראלים שמעסיקים זרים בניגוד לחוק

יוסף אדלשטיין:  אנחנו מטפלים במבקשי המקלט, היחידה למבקשי מקלט נמצאת תחת ניהולי ואנחנו עוסקים בטיפול של כלל מבקשי המקלט של מדינת ישראל

יוסף אדלשטיין:  כפי שאמרתי, אנחנו מעודדים יציאה מרצון

יוסף אדלשטיין:  אני משתדל להימנע מהצורך באכיפה ולכן אנחנו מעודדים יציאה מרצון לכל מי שרוצה לצאת ומתקשה לצאת בתום התקופה שהוא שוהה פה באופן בלתי חוקי אנחנו מסייעים בידו

יוסף אדלשטיין:  אנחנו מטפלים באירועים חריגים אחרים, סתם לדוגמא משטים למיניהם, מרמרה וכן הלאה זה גם בתחום הטיפול שלנו

יוסף אדלשטיין:       ככה נראה עץ המבנה הכללי של המנהל שאני עומד בראשו

יוסף אדלשטיין:  אנחנו חלק מתוך רשות האוכלוסין וההגירה כפי שניתן לראות, ישנם את יתר המנהלים בצד ימין של השקף

יוסף אדלשטיין:  בשביל לקצר, יש לי מטה שאתם רואים אותו למעלה וישנם ארבעה מרחבים מבצעיים, ארבעת המרחבים האלה פרוסים בצפון, בדרום, בתל אביב ובמרכז שהוא אחראי גם על ירושלים

יוסף אדלשטיין:  המרחבים המבצעיים האלה עושים את כל פעולות האכיפה כנגד השוהים הבלתי חוקיים בגזרה שלהם, וכנגד המעסיקים בגזרה שלהם

יוסף אדלשטיין:      בנוסף, יש זרוע הרחקה שהיא הגוף שמטפל בכל התהליך של הוצאת הזר מישראל לאחר שהמרחבים המבצעיים תפסו אותו, הוא מועבר למשמורת, מרגע שהוא מגיע למשמורת, זרוע הרחקה אמונה לטפל בהוצאה שלו

יוסף אדלשטיין:  שזה כולל תיאום קונסולרי מול הקונסוליות של מדינת היעד שממנה הגיע הנתין, רכישת כרטיס טיסה, סידור מסמכי נסיעה, איסוף הכבודה שלו, וגם אנחנו דואגים שאם מישהו חייב לו כסף שישלמו לזר הזה את הכסף שלו, אנחנו מזמינים את המעסיק ואנחנו משתדלים שהוא יחזיר את כל החובות, לכאורה, שהוא חייב לעובד

יוסף אדלשטיין:      יש לנו פה עוד מספר יחידות שאנחנו מפעילים אותן באופן ישיר

יוסף אדלשטיין:  יש את היחידה ליציאה מרצון שהיא מאוד דומיננטית ואנחנו משתדלים להפעיל אותה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, ננהל את הסקירה הזאת באופן כזה שתוך כדי שאתה סוקר אני אשאל

אליהו (אלי) רביבו:  לגבי הנושא שנגעת בו חשוב שהוא מאוד מאוד חשוב

אליהו (אלי) רביבו:  דוח מבקר המדינה משנת 2015 קובע שקיים חוסר תיאום בין מנהל האכיפה ברשות האוכלוסין, לבין זרוע העבודה שמסונפים למשרד העבודה והרווחה

אליהו (אלי) רביבו:      שני הזרועות האלו מבצעים אכיפה, ויש איזשהו מצב שבו יש התנגשות

אליהו (אלי) רביבו:  כי או ששניים מטפלים באותו מקרה, או שכל אחד מהשניים משוכנע שהשני מטפל ואז חוסר התיאום הזה גם מחייב משאבים גדולים יותר שהולכים לאיבוד, וגם בסופו של יום נותן לנו תוצאה פחות טובה

אליהו (אלי) רביבו:  אז אני שואל קודם כל אם מאז כתבתם איזשהו נוהל שאתם גם מקיימים אותו בדבר שיתוף פעולה? ועוד שאלה נוספת היא מדוע יש צורך באכיפה של שני גופים על אותו מעסיק? זו השאלה השנייה, והשאלה השלישית, בסקירה שהתחלת לתת דיברת על מעסיקים ישראלים של עובדים זרים בין חוקיים לבין לא חוקיים, ואני שואל אם קיימת מציאות שבה קיים מעסיק זר חוקי או לא חוקי?     

יוסף אדלשטיין: מעסיק זר? מעסיק ישראלי?     

אליהו (אלי) רביבו: לא לא, מעסיק זר

יוסף אדלשטיין: אני לא נתקלתי במעסיק זר שהוא מעסיק זרים

אליהו (אלי) רביבו: קיימים עסקים, בוודאי בדרום תל אביב כמו בעוד אזורי ריכוז אוכלוסיות, שבהם לאוכלוסייה זרה יש עסקים שלהם, למכירת תבלינים, למכירת חמארות, יש להם פשוט שוק כלכלה עצמאי

אליהו (אלי) רביבו:  אז להגיד שאין עסקים בבעלות עובדים זרים זה להיות קצת לא מחובר

אליהו (אלי) רביבו:      ברשותכם ללא קריאות ביניים, רק למי שאני מאפשר ומסמן

אליהו (אלי) רביבו:      אז אנחנו יודעים, לצערנו אנחנו כבר לא יכולים להתעלם מהעובדה, שקיימים עסקים של שוהים זרים חוקיים ואינם חוקיים, אני מניח שאנחנו גם לא יכולים להתעלם מהעובדה שהם גם בעצמם מעסיקים את אוכלוסיית השוהים הזרים, חוקיים ושאינם חוקיים

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל אם זה מקבל ביטוי בעבודתכם?     

יוסף אדלשטיין: אז אני אענה מההתחלה לשאלות של אדוני ולקשר של זרוע העבודה

יוסף אדלשטיין:  אז אנחנו היינו ערים, היינו ערים גם בתקופה של הדוח לקטע הזה של האכיפה המקבילה בינינו לבין זרוע העבודה, וזרוע העבודה שינתה את דפוס העבודה שלה והם עברו לאכיפה בעיצומים כלכליים

יוסף אדלשטיין:  אנחנו אוכפים באכיפה פלילית כך שלא יכול להיות שנאכוף את אותו נושא בשני סוגי אכיפה

יוסף אדלשטיין:  ולכן זרוע העבודה לקחה את התחומים שהיא מתמחה ועושה אכיפה שלהם, ואנחנו עושים את האכיפה שלנו

יוסף אדלשטיין:  ובמידה ואני תוך כדי האכיפה שלנו מוצא עבירות ששייכים אליהם, אנחנו מעבירים אליהם להמשך טיפול בתחומי העיסוק שלהם

יוסף אדלשטיין:  ובלי כל קשר אנחנו נמצאים בשיחות שותפות, לפני חודש שיחה די נרחבת עם ראש זרוע העבודה על מנת לשפר את הממשקים, כך שכל אחד יעשה את העבודה שלו בתחומים שלו, בתחומי האחריות שלו, על פי הסעיפים שהוא האחראי, ואף אחד לא דורך על הרגליים אחד של השני

אליהו (אלי) רביבו: אני לחלוטין מבין, אין פה עניין חלילה של אגו ושאחד ידרוך על הרגליים של השני, אני רק אומר האם קיים איזשהו מנגנון שבעטיו הם דואגים לאכיפה שהעובד יקבל את המגיע לו, אבל כשמתברר שמדובר בשוהה בלתי חוקי, אז השאלה אם הוא מתלה את השבת הגזל לאחר השלמת הטיפול שלך? זאת אומרת אם יש ממשק כזה שקושר את השלמת הטיפול שהוא התחיל בסיום הטיפול שאמור לעבור אליך? כי מרגע שהוא כבר יקבל את המושב, אותו נגזל, בהנחה שהוא אמור לעבור לטיפול שלך, אין לו אינטרס באמת לבוא ולהקיש בדלתות המשרדים שלך ולהגיד שלום אני כאן, בואו תטפלו בי, תאכפו את הנוכחות שלי

יוסף אדלשטיין: אז אני אחדד ואני אתן לך דוגמא

יוסף אדלשטיין:  אנחנו יכולים לאכוף, אנחנו אוכפים, את שוק הפיקדון למשל, והגעתי למעסיק ומצאתי שהוא לא הפקיד לו את הכסף לקופה, כי אנחנו נבדוק כמה כסף הופקד, ומצאנו שהוא לא הפקיד את הכסף אבל הוא ניכה משכרו את זה

אליהו (אלי) רביבו: עבירה כפולה

יוסף אדלשטיין: נכון, אז הוא לקח ממנו את הכסף ולא הפקיד אותו

יוסף אדלשטיין:  אז סכום כזה, אנחנו במקביל לאכיפה שלי על סעיפי החוק שאני אוכף, חוק עובדים זרים וחוק כוח אדם, אני מעביר את הנקודה הזאת לאכיפה של זרוע העבודה שתממש את הסמכות שלה לגבי הניכויים בתלוש השכר

יוסף אדלשטיין:  אז יש בינינו שיתופי פעולה ואנחנו עובדים בהדדיות בקטעים האלה

יוסף אדלשטיין:  ואם הם מוצאים, למשל, הם הגיעו למעסיק ובדקו את תלושי השכר וראו שלא שילמו לו שכר מינימום או שעשו לו ניכויים שלא כחוק, ובמקביל גם תנאי המגורים שלו לא הולמים, אז הם מעבירים אליי את הסעיף הזה ואני ממשיך לעסוק באכיפה כנגד הסעיפים שבאחריותנו

יוסף אדלשטיין:  אז יש בינינו שיתופי פעולה וככה זה עובד

אליהו (אלי) רביבו: זו לא הייתה שאלתי אדוני

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל, כשמגיעה המקבילה שלך לטיפול בעובד זר שכספו נגזל ממנו בצורה כזו או אחרת, והיא רוצה לטפל בזה, והמעסיק אומר אוקיי הבנתי הנה הכסף הייתה אי הבנה התבלבלנו בשמות או לא משנה מה

אליהו (אלי) רביבו:  והיא מגלה תוך כדי שהעובד הזר הזה הוא עובד שנמצא פה ללא אשרה חוקית

אליהו (אלי) רביבו:  האם היא מתנה את סיום הטיפול בהשבת הגזל בכך שאתה מסיים לדון בתיקו ומחליט לגבי עתידו? זה מה שאני שואל

יוסף אדלשטיין: קשה לי לענות לך, אדוני, על השאלה הזאת

יוסף אדלשטיין:  אני יכול לבדוק

יוסף אדלשטיין:  אני לא בקיא אז אני לא רוצה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: אז אנחנו נקבע שבע"ה באחד הדיונים הבאים נקיים דיון שגם אתה וגם המקבילה שלך תיקחו בו חלק, אנחנו נקיים גם פגישה מקדימה ונראה איזה מנגנון נכון יהיה לבנות שנסגור כמה שיותר פרצות

אליהו (אלי) רביבו:  כי מצד אחד, אין ספק שעובד שנגזל, לא משנה מה מעמדו, חייבים לעשות איתו צדק, הוא חייב לקבל את מה שמגיע לו

אליהו (אלי) רביבו:  ומצד שני, אם תוך כדי זה מסתבר שהשהות שלו כאן היא לא חוקית, גם בזה צריך לטפל וזה חייב להיות בכפיפה אחת

אליהו (אלי) רביבו:       בהנחה והגעת למסקנה שהשהות שלו פה אינה חוקית אבל אתה כרגע לא אוכף אותה, ותנאי המגורים שלו לא הולמים, אז בוודאי שגם בזה צריך לטפל

אליהו (אלי) רביבו:  כי כל זמן שהוא בתוך גבולות מדינת ישראל היחס אליו חייב להיות על פי הסטנדרטים המקובלים אצלנו, שזה בהומניות, בחמלה, ברגישות חברתית, ולא להתנכר לאף נשמה ולא משנה מה המעמד שלה אם היא חוקית או לא

יוסף אדלשטיין: נכון, לכן ציינתי שאנחנו אוכפים את הקטע של זכויות העובדים, גם החוקיים וגם הלא חוקיים, כי אני בהחלט חושב שגם אם הוא עובד בלתי חוקי אנחנו צריכים לפעול כנגדו בסעיף של האי חוקיות, אבל אנחנו לא צריכים לעודד את המעסיק להתעמר בו ולגזול ממנו את הזכויות שלו

אליהו (אלי) רביבו: לחלוטין אתה צריך

יוסף אדלשטיין: לגבי השאלה הנוספת שלך לגבי מעסיקים זרים, אז אנחנו אוכפים את ההעסקה, כנגד מפעיל העסק אם הוא חוקי או לא חוקי, אנחנו לא אוכפים את סעיף חוק עובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, ואתה חושב שנכון יהיה?     

יוסף אדלשטיין: אני לא יודע, צריך לבדוק איך זה מסתדר בהיבט המשפטי

יוסף אדלשטיין:  אני לא רוצה לזרוק פה סתם דברים באוויר

אליהו (אלי) רביבו: מנהלת הוועדה תציין את זה בפניה

יוסף אדלשטיין: אז כמו שהצגתי, יש לנו בתוך זרוע ההרחקה יש את כל הנושא של התיאום הקונסולרי, תיאום הטיסות על מנת- - -     

שירה עבו: סליחה יוסי יש לך נתון כמה יצאו מרצון ב-2022?     

אליהו (אלי) רביבו: סליחה, קודם כל אני מבקש לא להתפרץ ולהימנע מקריאות ביניים, שנית, אתם נרשמתם לזכות דיבור אז אתם תקבלו זכות דיבור, וגם כשמישהו משתמש בזכות הדיבור שלו זה רק אחרי שהוא מציג את שמו ואת הנסיבות שבעטיין הוא נמצא איתנו כאן כדי שזה שייכנס לפרוטוקול

יוסף אדלשטיין: אני ברמת העיקרון אציג פה מספר נתונים, אם יש משהו שעדיין תרצו לשאול, תרשמו ואם לא הצגתי את זה, בסוף תשאלו ואני בשמחה אענה, ואם לא מה שצריך אני יכול להשלים

יוסף אדלשטיין:      אז זה בעיקרון המבנה של המנהל שאני עומד בראשו

יוסף אדלשטיין:  זו דוגמה למרחב מבצעי שלי, וכזה כמו שציינתי יש ארבעה כאלה, בכל מרחב כזה יש גוף שעוסק במעסיקים, גוף בזרים, גוף אכיפה וגוף המודיעין שהם מתכללים את כל הפעילות בכל אחד מארבעת המרחבים המבצעיים שישנם היום בארץ

יוסף אדלשטיין:      אני אציג לכם פה תרשים זרימה איך מבוצעת פעילות אכיפה

יוסף אדלשטיין:  אז כפי שאתם רואים בקובייה מימין יש לנו מספר מקורות שמזינים אותנו במיידעים לגבי שהייה בלתי חוקית, או לגבי הערכה לשהייה בלתי חוקית

יוסף אדלשטיין:  זה גם מערך מודיעין שאנחנו מפעילים, גם כל מיני כאלה שאנחנו מקבלים פסיקות של בתי משפט, שהם ערערו על החלטה כזו או אחרת ובית המשפט דוחה את העתירה אז המידע מגיע אלינו

יוסף אדלשטיין:  כל מיני זרים שמגישים בקשות בלשכות האוכלוסין לקבל מעמד כזה או אחר, אז ברגע שהם נדחים, אז כל המידע הזה נצבר אצלנו ונכנס למאגר המודיעין ועל פי זה נבנית תוכנית עבודה

יוסף אדלשטיין:      ברגע שאנחנו פוגשים את הזר, אז כפי שאתם רואים אנחנו עושים לו בדיקת חוקיות

יוסף אדלשטיין:  האם הוא חוקי? האם הוא שוהה פה כחוק או לא כחוק וכן הלאה

יוסף אדלשטיין:  אם מצאנו בנקודת הזמן בבדיקה שהוא שוהה כחוק אז אנחנו משחררים אותו, ואם לא, אז כפי שאתם רואים הוא הולך במעוין שמאלה והוא מתחיל תהליך

יוסף אדלשטיין:  ברגע שאנחנו בודקים את החוקיות בשטח, זו בדיקה ראשונית

יוסף אדלשטיין:  אנחנו מעבירים אותו לעיכוב ואז אנחנו עושים לו שימוע עם מתורגמן בשפתו על מנת להבין לעומק האם באמת הוא לא חוקי ביודעין או שבתום לב, או שהמעסיק פיטר אותו ולא הודיע לו, יש כל מיני מקרים ותגובות

אליהו (אלי) רביבו: אתם יורדים לרזולוציה לבדוק את אורחות חייו, את מקום מגוריו, לראות עד כמה הוא מוברג עד כמה הוא מתנהג כמי שמנסה לטשטש את העובדה שהוא נמצא פה באופן בלתי חוקי?     

יוסף אדלשטיין: כן, אנחנו יורדים, באמת עושים שימוע נרחב לזר, ובכוונה אני מדגיש, זה נעשה בשפה שהוא מבין

אליהו (אלי) רביבו: באופן מתועד אדוני?     

יוסף אדלשטיין: אנחנו כרגע בונים חדרים שבו השימוע יתועד יצולם ויוקלט

יוסף אדלשטיין:  כרגע יש פרוטוקול מסודר שבו נרשמים כל הדברים של הנתין הזר, והוא יכול להעלות כל מה שהוא רוצה

אליהו (אלי) רביבו: מה מעכב אותכם מלהשלים את הביצוע של ההליך הזה?     

יוסף אדלשטיין: זה בשלבי סיום

אליהו (אלי) רביבו: יופי

אליהו (אלי) רביבו:  כי בעיניי שימוע שמתקיים כלפי מי שאין לו עניין שבאמת יתקיים השימוע הזה, הוא ינסה לטשטש את קיום ואותנטיות של השימוע, במיליון דרכים, ואנחנו צריכים לצמצם את זה

יוסף אדלשטיין: אז אני אומר, אנחנו כבר בשלבי הסיום של הפרויקט הזה, יש כבר חלק מהחדרים שהותקנו כבר, בשלבי סיום, ואת כל השימועים נעשה בצורה מסודרת ומוקלטת על מנת שהתיעוד יישמר

אליהו (אלי) רביבו: עם פרטי זיהוי?     

יוסף אדלשטיין: בדרך כלל כשאנחנו מעכבים נתין זר, אם יש לו מסמכים אנחנו בודקים את המסמכים, אם אין לו מסמכים אנחנו מתשאלים אותו

יוסף אדלשטיין:  וברגע שהוא מגיע אלינו לשלוחה לעיכוב, אנחנו גם עושים לו בדיקה של טביעת אצבע- -     

אליהו (אלי) רביבו: יופי

יוסף אדלשטיין: - -אם אין לו טביעת אצבע, אנחנו עושים לו המחשה של טביעת האצבע על מנת שהוא יהיה בתוך המערכת

יוסף אדלשטיין:  אז מי שהגיע ויש לו כבר טביעת אצבע אנחנו מזהים אותו כבר יותר בקלות, ומי שלא נכנס למאגר

יוסף אדלשטיין:      לאחר השימוע שהוא די נרחב, ממונה ביקורת הגבולות שהוא בעל הסמכות מקבל את ההחלטה האם הוא יכול לשחרר אותו בתנאים כאלה ואחרים, אולי להסדיר את מעמדו מחדש, או שהוא מועבר למשמורת

יוסף אדלשטיין:  ברגע שהוא מחליט לעבור למשמורת הוא חותם על צו משמורת והוא מועבר למשמורת, המשמורת מבחינתנו זה מתקן גבעון שהוא בחסות שרות בתי הסוהר, ואדוני בטח יבקר שם בהמשך

אליהו (אלי) רביבו: ביקרתי בגדרות במהלך סיור שלי עם נציגת השב"ס, אבל הגענו לשם כבר בסוף היום והייתי חייב לחזור לדיון, אבל קבעתי איתה שנחזור לשם

יוסף אדלשטיין: אנחנו נבקר שם, נראה שם את התהליך בפנים איך זה הולך

אליהו (אלי) רביבו: שאלה לגבי הזיהוי, מה הסיבה שלא מתבצעת הרכשה בשלב מקדים, בממשק הראשון שיש לאותו נתין עם מדינת ישראל?     

יוסף אדלשטיין: אז אני אומר ככה, ברמת העיקרון כל מי שהגיע לפה כעובד זר בהגדרה, ברגע שהוא מגיע לנתב"ג בכניסה שלו מבוצעת לו הרכשה ביומטרית

יוסף אדלשטיין:  לגבי תיירים אין לנו סמכות, יש את חוק הביומטריה שהוא עומד להסתיים

אליהו (אלי) רביבו: אני מכוון את השאלה שלי בין היתר, לעניין אוכלוסייה שמגיעה בהסתננות יבשתית?     

יוסף אדלשטיין: כל מי שמגיע שאנחנו פוגשים אותו בנקודה כזו או אחרת- - -     

אליהו (אלי) רביבו: מגיעים אליכם לקבל אשרת שהייה או לבקש בקשת שהות בנסיבות- - -      

יוסף אדלשטיין: אני אסביר

יוסף אדלשטיין:  כל מי שמגיע למדינת ישראל שלא דרך מעבר גבול רשמי חוקי, הוא לכאורה הסתנן למדינת ישראל

יוסף אדלשטיין:  הוא יכול להסתנן בכל מיני דרכים, דרך הים, דרך ירדן, דרך מצריים

יוסף אדלשטיין:  ברגע שהוא הסתנן אנחנו לכאורה לא יודעים שהוא הגיע

יוסף אדלשטיין:  אבל ברגע שאני פוגש אותו בפעם הראשונה אנחנו עושים לו הרכשה דבר ראשון

יוסף אדלשטיין:  זאת הפרוצדורה

יוסף אדלשטיין:  ברגע שפגשתי מישהו אנחנו עושים לו את ההרכשה

אליהו (אלי) רביבו: נפלא, זאת הייתה השאלה שלי

אליהו (אלי) רביבו:  אתה וכל אחד מגורמי האכיפה שהם לאו דווקא בשביל לאתר את השוהים הבלתי חוקיים כדי להוציא אותם, זאת אומרת, זה מגיע לקופת חולים או שמגיע להגיש תלונה במשטרה כי גנבו לו את האופניים, או כי הגיע לבקש מעמד של פליט, באותו תהליך יש מי שיודע לבצע הרכשה ולסנכרן את זה אליך?     

יוסף אדלשטיין: כל הפעולות שנמצאות תחת רשות האוכלוסין וההגירה, גם הוא הסתנן והוא בא להגיש בקשת מקלט, ברגע שהוא הגיש את בקשת המקלט, התהליך הראשוני זה רישום והרכשה

יוסף אדלשטיין:  לגבי קופת חולים זה לא במנדט שלנו, יש להם עולם תוכן אחר שאנחנו יכולים לדבר עליו בהזדמנות אחרת

אליהו (אלי) רביבו: בסופו של יום אנחנו מדינה אחת עם כמה ממשקים פוטנציאלים שיש לכל שוהה כאן עם מוסדות המדינה או מוסדות שהם מתוקשרים עם גורמי אכיפה כאלה ואחרים

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר, אתם יודעים כשאתה נוחת בסין, נחתי בסין באחת הפעמים לא יכולתי לבצע שום מהלך לפני שחויבתי לרכוש סים קארד שהייתי צריך להטמיע אותו בבקרה של נציג שלהם, כדי שידעו לנטר את המיקום שלי ואת הפעולה שלי מסביב לשעון

אליהו (אלי) רביבו:  עכשיו, אנחנו לא סין אני מבין את זה לחלוטין, אבל עדיין, כמדינה ריבונית שמנסה להיאבק במאבק לא פשוט מול הסתננות של אנשים, מחובתנו לנטר את פעולותיהם ולדעת על עצם קיומם

אליהו (אלי) רביבו:       גם אם אנחנו אומרים שאנחנו מבקשים מכם להישאר, אנחנו רוצים לעודד כרגע איזשהו מהלך כלל עולמי שאנחנו חלק ממנו לקלוט פליטי מלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  אם אנחנו הבאנו אותכם, יש פליטים מאוקראינה שאנחנו מימנו את התהליך, אנחנו הבאנו אותם, אני מבקש שיתבצע איזשהו תהליך הרכשה כדי שאנחנו נדע, כשפוגשים אותו בעוד X תקופה, בנסיבות אחרות, לדעת מי הוא, מה הוא, באילו נסיבות הוא הגיע

אליהו (אלי) רביבו:  לוודא שהוא לא חי בזהות שאולה

אליהו (אלי) רביבו:  זה הצעד האלמנטרי שמדינה ריבונית חייבת להיות קנאית לביצוע שלו

יוסף אדלשטיין: אני אמשיך אדוני, לאחר שהעברנו את השוהה הבלתי חוקי שעבר את כל התהליכים למשמורת, יש בתוך המשמורת ערכאת שיפוט שנקראת בית הדין למשמורת שהיא ערכאה מבקרת את הפעילות שלי האם היא נעשתה על פי דין או לא על פי דין, ובית הדין למשמורת רשאי לקבל החלטה שהוא משחרר את הנתין בתנאים כאלה ואחרים, עם התייצבות אצלי, עם הפקדת ערבות, אם הוא השתכנע שהוא יצא לבד מהארץ או דברים כאלה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: איך מורכב הגוף הזה?     

יוסף אדלשטיין: זה גוף של משרד המשפטים, אלו דיינים של משרד המשפטים

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, אנחנו נקיים דיון על זה בנפרד

יוסף אדלשטיין: יש את בית הדין למשמורת שזה בתוך הכלא בשלב הראשוני, ויש את בית הדין לערערים שזה איסטנציה, ערעור של בית הדין- - -     

אליהו (אלי) רביבו: או המשך טיפול במידה ושחררו אותו ואתה רוצה לפנות

אליהו (אלי) רביבו:  הבנתי

יוסף אדלשטיין: ברגע שבית הדין אישר משמורת, כמו שאמרתי זרוע ההרחקה שציינתי אותה בשקף הקודם היא מתחילה לפעול באופן מידי, לתאם לו טיסה מול הקונסולרי, להוציא לו מסמכי נסיעה וכל מה שצריך על מנת להטיס אותו כמה שיותר מהר מהארץ

יוסף אדלשטיין:  לפי מה שהזכרתי לאדוני בפגישה שלנו, אנחנו כרגע הולכים להפעיל את הנוהל של גביית הוצאות ההרחקה מהזר, גם זה ייכנס לתוך התהליך

אליהו (אלי) רביבו: מבורך

יוסף אדלשטיין: אלו נתוני כוח אדם של המנהל

יוסף אדלשטיין:  אנחנו בשנה וחצי האחרונות ירדנו באופן משמעותי בכמות כוח האדם, היום אנחנו בכמות כוח אדם די מצומצמת

יוסף אדלשטיין:  כפי שאדוני רואה, יש לנו היום רק בצוותי אכיפה רק 54 עובדים, יש כל מיני סיבות שאם אדוני ירצה אנחנו נגע בהם

יוסף אדלשטיין:  יש לנו תומכי אכיפה שזה כמו זרוע הרחבה, מתקן יהלום, כל מיני גופים שנותנים את ההשלמה לקטע של האכיפה על מנת להוציא את הזר

יוסף אדלשטיין:  יש לנו את מתקן יהלום שאדוני גם כן יבקר שם

אליהו (אלי) רביבו: בנתב"ג?     

יוסף אדלשטיין: בנתב"ג, נכון

יוסף אדלשטיין:  ויש גם גופים שמבצעים אכיפה מנהלית כנגד חברות

יוסף אדלשטיין:  יש לנו גם יחידה קטנה של תקינות קשר שבודקת את תקינות הקשר בין זוגות מעורבים, אז כל זה בתוך תחום הפעילות שלנו

אליהו (אלי) רביבו: אותנטיות?     

יוסף אדלשטיין: כן האותנטיות

יוסף אדלשטיין:  יש לנו את יחידת מבקשי המקלט שבודקת את כל בקשות המקלט של מי שנמצא פה בארץ והגיש בקשה, ויש לנו יחידה שמטפלת ברישום במתן רישיונות לכל אוכלוסיית המסתננים מבקשי המקלט שיושבת בבני ברק

אליהו (אלי) רביבו: כמה הייתה כוללת מצבת כוח האדם שלכם עד לפני הקיזוז?     

יוסף אדלשטיין: עוד 100 פלוס אנשים

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת הגעתם ל-400 בערך

יוסף אדלשטיין: 378 משהו כזה

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי והיום אנחנו עומדים על 285

יוסף אדלשטיין: בסוף בשקף האחרון באתגרים, אני אגע בכל מיני נקודות

יוסף אדלשטיין:      אלו קצת נתונים כללים לגבי הזרים ששוהים באופן בלתי חוקי לפי חלוקה

יוסף אדלשטיין:  יש כאלה שהגיעו לפה כעובדים זרים חוקיים והפכו להיות בלתי חוקיים שאדוני ראה את זה גם בהצגה של ענבל

יוסף אדלשטיין:  יש את התיירים ויש את אוכלוסיית המסתננים

יוסף אדלשטיין:  יש פה אוכלוסייה די נרחבת של שוהים בלתי חוקיים שאנחנו אמורים לטפל ולאכוף כנגדה, אלו אתגרים בהחלט לא פשוטים

קריאה: למה המסתננים נמצאים באזור של הלא חוקיים? אתם נותנים להם אשרות

יוסף אדלשטיין: אנחנו נותנים להם רישיון שהייה אבל הוא לא קיבל פה מעמד, הוא נמצא בשהייה זמנית מתוקף החלטה

יוסף אדלשטיין:  זה לא רישיון שהייה מבחינתנו, ברגע שתיגמר ההגנה הזו או אחרת תיגמר האכיפה

קריאה: כתוב על הרישיון שזה רישיון שהייה

יוסף אדלשטיין: נכון, כתוב שזה רישיון שהייה, זה לא מעמד

אליהו (אלי) רביבו: בואו נגדיר את זה, נבאר

אליהו (אלי) רביבו:  אני מניח שאתם מבינים את זה לפחות טוב כמוני אם לא יותר

אליהו (אלי) רביבו:  יש כמה סטטוסים, יש שוהה חוקי שהגיע לכאן על פי הזמנת המדינה ברצון וקיבל אשרת שהייה ועבודה גם

אליהו (אלי) רביבו:  יש שוהה שמראש הגיע לכאן ללא אשרה

אליהו (אלי) רביבו:  יש שוהה שהגיע לכאן עם אשרה אבל היום האשרה הזאת כבר לא בתוקף, ויש שוהה שהגיע לכאן ללא אשרה והמדינה בנסיבות כאלה ואחרות נתנה אישור שהייה בדיעבד, זאת אומרת היא לא אומרת הזמנתי אותך, רציתי אותך, ביקשתי אותך, אלא היא אומרת לו אני מכירה בנוכחות שלך, אני לא אוכפת כרגע מסיבות כאלה ואחרות את העובדה שאתה נמצא פה כמסיג גבול, ואני מציינת את העובדה שאני מכירה את הנסיבות שבעטיין אתה כאן, ושאני מסכימה בינתיים שתהייה כאן באמצעות הנפקה של אותה תעודה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מניח שלא חידשתי כלום, אני מניח שגם ביארתי את זה נכון מר אדלשטיין?     

יוסף אדלשטיין: כן

קריאה: להוציא נקודה אחת שבבתי המשפט המדינה לא בדיוק אומרת את זה כך

יוסף אדלשטיין: אנחנו לא מרחיקים אותם

יוסף אדלשטיין:  הרי תראי לכאורה כל מי שהגיע לפה ולא חשוב מאיפה, מסרי לנקה, מהודו וכו', מגיש לי בקשת מקלט, אז הוא מקבל רישיון שהייה

שירה עבו: אבם הם לא כלולים בחלק , אין פה התייחסות לכלל מבקשי המדינה?     

אליהו (אלי) רביבו: לכל הפחות אם אתם חוצים את הגבולות, תאמרו את שמכם ואת הגוף שאתם מייצגים אותם

אליהו (אלי) רביבו:  לכל הפחות כדי שנדע עם מי דיברנו וכדי שזה יירשם בפרוטוקול

אליהו (אלי) רביבו:  ואני מבקש גם להימנע מזה עד כמה שניתן

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבין את מה שאתם אומרים, אני מודע לעובדה שקיים דיסוננס בין היחס של בתי המשפט לתגובה הבין-משרדית ולרשויות האכיפה, וזה נושא שאין ספק שמחייב התייחסות ותיאום ציפיות, ולוודא שאנחנו מסתכלים דרך אותה כוונת על אותה מטרה

אליהו (אלי) רביבו:  כרגע, הסטטוס הוא כפי שהסברתי אותו, ובטוח שאתם חשופים לו ומכירים אותו, אין פה שום דיסוננס בין מה שמר אדלשטיין הסביר לבין איך שאני ביארתי את הסיווגים

יוסף אדלשטיין: אני אציג קצת נתונים לגבי הפעילות שלנו בשנים האחרונות

יוסף אדלשטיין:  כפי שאתם רואים, אלו מספר המורחקים לפי שנים במדינת ישראל, שזה כל האוכלוסייה שהורחקה במדינת ישראל

יוסף אדלשטיין:  אתם רואים שבשנת 2021 יש ירידה, זה בגלל תקופת הקורונה שגם היו כל מיני אתגרים של טיסות ובעיות של קליטה של נתינים בכל העולם אז הייתה ירידה

יוסף אדלשטיין:  בשנת 2022, לכאורה, חזרנו לפעילות שהייתה אמורה להיות פעילות שגרתית, אבל נתבקשנו לסייע לרשות במשבר הדרכונים, אז חצי שנה אנחנו נרתמנו וצמצמנו באופן משמעותי את כמות האכיפה וסייענו למדינת ישראל בכל הנושא של הדרכונים

אליהו (אלי) רביבו: שאגב בפרזנטציה שהם ערכו לנו בוועדת הפנים, לא הוזכר אפילו לא בדל של סיוע מצידכם כלפיהם

אליהו (אלי) רביבו:  אני שם את זה בפרוטוקול כי אני איתם בשיח לא פשוט, והעובדה שאתה מדבר עליה כרגע, היא לא מנת חלקם של מי שהסביר את האילוצים שבעטיים יש עיכוב בהנפקת דרכונים

יוסף אדלשטיין: אז אני יכול לעדכן את אדוני יושב הראש, אני במהלך 2022 פתחתי מתקן בבני ברק שהוא מתקן לכאורה ששם אני מטפל במבקשי המקלט, והסבתי אותו למתקן להנפקת דרכונים זמניים במשך חצי שנה- -     

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי

אליהו (אלי) רביבו:  עדן, תציין את זה בבקשה לוועדת הפנים לדיון

יוסף אדלשטיין: - -בנוסף לזה, הגברתי את המפעל להנפקת דרכונים בירושלים והקמתי שם עם עובדים שלי, שהם עובדי אכיפה את המשמרת השנייה על מנת להכפיל ביותר- - -     

אליהו (אלי) רביבו: סינפת אותם לארבל?     

יוסף אדלשטיין: נכון

יוסף אדלשטיין:  פתחתי משמרת שניה בארבל והכפלתי את כמות הדרכונים היומית שיוצרה, באמצעות העובדים שלי, שלקחתי, הסעתי אותם מהאכיפה

יוסף אדלשטיין:  זה גם כן במשך שבעה חודשים

יוסף אדלשטיין:      אלו נתוני ההרחקה, אנחנו נעבור שקף ואדוני יראה פחות או יותר את הפילוחים של מדינות יעד ההרחקה

יוסף אדלשטיין:  אנחנו רואים שמזרח אירופה בשנים האחרונות די דומיננטית בקצב ההרחקה

יוסף אדלשטיין:  יש פה, מה שנקרא, פילוח של אירופה אסיה אפריקה וצפון אמריקה

יוסף אדלשטיין:  אדוני רואה שהרוב זה כל הנושא של ההגירה הבלתי חוקית שהגיעה מאירופה וממזרח אירופה בעיקרון

יוסף אדלשטיין:      שאלת לגבי היוצאים מרצון, על הנתונים של היוצאים מרצון בשנים האחרונות

יוסף אדלשטיין:  גם בתקופת הקורונה לא הפסקנו את הפעילות והשתדלנו לאיפה שאפשר להוציא וכל מדינה שהסכימה לקבל, ועשינו בדיקות PCR וכל מיני בדיקות על מנת שנוכל להוציא אותם, ואכן אני חושב שעשינו עבודה די טובה בקטע הזה

יוסף אדלשטיין:  וגם בשנת 2022 אנחנו מנסים לחזור לפעילות

קריאה: כמה יצאו ברצון בשנת 2022? אני לא רואה פשוט

יוסף אדלשטיין: 2,988

אליהו (אלי) רביבו: אני ממש מצטער, יש פה משהו שאני קצת הלכתי איתו לאיבוד

אליהו (אלי) רביבו:  אתה אומר לי שממדינות מאזור אירופה ככל אירופה בשנת 2018 הרחקתם 6,937 שוהים בלתי חוקיים?     

יוסף אדלשטיין: כן

אליהו (אלי) רביבו: מאיפה באירופה?      

יוסף אדלשטיין: מאוקראינה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: כולם אוויריים? כולם הגיעו באשרת תייר?     

יוסף אדלשטיין: כן כולם הגיעו באשרת תייר

יוסף אדלשטיין:  ברשותך אדוני אנחנו תכף בעוד איזה שקף או שנים- - -     

אליהו (אלי) רביבו: כי אני לא מצליח להבין איך מאפריקה- - -      

יוסף אדלשטיין: אני תכף אסביר לאדוני, נעבור עוד שני שקפים למבקשי המקלט ואז אנחנו נחדד את הסוגייה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

יוסף אדלשטיין: זה הפילוח של היוצאים מרצון

יוסף אדלשטיין:  הנה אנחנו עוברים לבקשות המקלט, וכפי שאדוני רואה, הייתה לנו עלייה מטורפת בכמות מגישי הבקשות מ-2015-2018

יוסף אדלשטיין:  אלו כמויות לא סבירות שכל ארגון מתקשה להתמודד איתו

יוסף אדלשטיין:  מה שקרה זה שזיהינו שהגיעו לפה מגיאורגיה ומאוקראינה כמויות

אליהו (אלי) רביבו: אני פשוט המום

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודע להסתננות השקטה שבעיניי, ואני אומר את זה לפרוטוקול, הרסנית הרבה יותר מהסתננות מאפריקה, הרבה יותר הרסנית ומסוכנת

אליהו (אלי) רביבו:  אבל א' לא שיערתי שזה בכמות כזו גדולה

יוסף אדלשטיין: אם אדוני יוכל להסתכל בשקף, בכוונה הבאתי את המספרים

יוסף אדלשטיין:  אדוני יראה שבשנת 2015 היו לנו 704 בקשות של אוקראינה, ב-2016 זה קפץ ל-6,800 ב-2017 ל-7,700

יוסף אדלשטיין:  אותו דבר בתחום הגיאורגים

יוסף אדלשטיין:  736 ל-3,600 אלו מספרים שהמדינה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: בקשות המקלט מגיעות תמיד בעקבות האיתור של אותם שוהים? או שהם מגיעים ומראש מצהירים?     

יוסף אדלשטיין: לא, אני אסביר לאדוני

יוסף אדלשטיין:  לצערי, האוכלוסיות האלה מנצלות לרעה את מנגנון של מבקשי המקלט במדינת ישראל

יוסף אדלשטיין:  הם הבינו שכשהם מגישים בקשות מקלט, ככל שכמות הבקשות גדלה יותר, אני לא יכול לגדול בכוח אדם בקצב דומה, ולכן משך זמן הטיפול הולך ומתארך

יוסף אדלשטיין:  בכל התקופה הזאת שהוא הגיש בקשת מקלט ואני עדיין לא בחנתי אותה, הוא נשאר פה, עובד, מרוויח כסף ושולח הביתה

אליהו (אלי) רביבו: מזעזע, לא פחות מזעזע

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשאל אותך שאלה אדוני, הבנת את שאלתי?      

יוסף אדלשטיין: כן

אליהו (אלי) רביבו: באיזה נסיבות הם מגיעים לסיטואציה שבה הם מבקשים מקלט?     

יוסף אדלשטיין: הם מגיעים לפה אדוני, מכוון על ידי חברות ועל ידי עורכי דין

יוסף אדלשטיין:  היו לנו מצבים שהם היו מגיעים לנתב"ג

יוסף אדלשטיין:  אוטובוס חיכה להם עם עורך דין, כל האוטובוס מנתב"ג היה מגיע אליי ליחידה להגיש בקשות מקלט

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת הם נכנסים לפה בשער תייר, לא מחכים שהתקופה תפוג, בהיותם תיירים בני יומם או בשבוע הראשון, הם מטיילים טיפה בים המלח, ואז מגיעים אליך, שלום, אנחנו מבקשים מקלט?     

יוסף אדלשטיין: נכון, ואני חייב לבדוק את הבקשה לפני שאני יכול להרחיק אותו

יוסף אדלשטיין:  לתת לו תשובה, הוא יכול לערער וכן הלאה

יוסף אדלשטיין:  ולכן, אדוני, כחלק מההתמודדות הזו הבנו שאנחנו צריכים למצוא דבר מה נוסף שנוכל להתמודד איתו

יוסף אדלשטיין:  לכן, בסיוע של משרד החוק ומשרד המשפטים, לאחר עבודת מטה ובסיוע של היועץ המשפטי וביישום של היועץ המשפטי לממשלה, הכרזנו על אוקראינה ועל גיאורגיה ולאחר מכן גם על רוסיה כמדינות בטוחות

יוסף אדלשטיין:  המשמעות היא שקיצרנו באופן משמעותי- - -     

אליהו (אלי) רביבו: את תהליך הדיון בכלל

יוסף אדלשטיין: נכון

יוסף אדלשטיין:  ולכן בשנת 2017 כשהתחלנו להכניס אותם בנוהל מזורז, דחינו המון בקשות ולכן אתה רואה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: באילו נסיבות כן אישרתם?     

יוסף אדלשטיין: כשלמישהו יש לו נסיבות שעומדות באמנה, והוא מוכיח שהוא באמת נרדף פוליטית או מגדרית, אז הכרנו

יוסף אדלשטיין:  אבל רובם באים לפה בשביל לעבוד

אליהו (אלי) רביבו: אני שואל שאלה

אליהו (אלי) רביבו:  יש לנו נציג או שוטר מבקרת הגבולות?     

יוסף אדלשטיין: לא ,אני מייצג את כולם

אליהו (אלי) רביבו: מגיע לפה תייר ממדינה שהיא בעלת פוטנציאל לא פה מבחינתנו, להישארות בארץ

אליהו (אלי) רביבו:  האם אנחנו מבצעים איזשהו נוהל שבו הם צריכים למלא מראש למי הם הגיעו? באילו נסיבות הם הגיעו? מה הסיבה שהם הגיעו? לכמה זמן הם הגיעו? אצל מי הם מתארחים? מהם בתי המלון שהם שוהים? הוכחת הזמנת חדרים בבתי מלון בתשלום?     

יוסף אדלשטיין: אני אומר לאדוני ככה

יוסף אדלשטיין:  אולי זיו נציג משרד החוץ יוכל להרחיב, ישנן מדינות שיש להן פטור מוויזה להגיע למדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו: עזבתי את הוויזה

יוסף אדלשטיין: הוויזה היא חלק מהבקרה

יוסף אדלשטיין:  עד שנת 2014, תקן אותי אם אני טועה, כל המדינות גיאורגיה, רוסיה, אוקראינה, היו מחויבות בוויזה, ואז ברגע שהוא מחויב בוויזה הוא צריך לבוא לקונסוליה, וצריך להצהיר אם יש לו בית, יש לו דירה ואז הקונסול היה מחליט- -      

אליהו (אלי) רביבו: מכיר

יוסף אדלשטיין: - -ברגע שפטרו אותו מוויזה, המפגש הראשון שלי איתו זה פה בנתב"ג

אליהו (אלי) רביבו: השאלה שלי היא האם אנחנו יודעים בעודם במטוס לחלק להם את אותו נייר שבו הוא צריך לציין זה אני, זה מספר הדרכון שלי, לפה אני מגיע, זו המטרה, זה משך הזמן שאהיה

אליהו (אלי) רביבו:  להודיע לו, אתה פטור מוויזה, אתה מראש נכנס בלי ויזה, קח בחשבון שבאופן רנדומלי הבקרים שלי יבקשו לראות הוכחה בדבר התצהיר שלך

אליהו (אלי) רביבו:  תראה לי בבקשה לאיזה מלון אתה מגיע, תראה לי בבקשה איך שילמת בעבור השהייה במלון

אליהו (אלי) רביבו:  רשום פה יום אחד כניסה, אני לא פוגש את ההשלמה לשהות של שבועיים שלך פה

אליהו (אלי) רביבו:  להבין

אליהו (אלי) רביבו:  אני רואה כרטיס כניסה ואני לא רואה כרטיס עזיבה מהארץ

אליהו (אלי) רביבו:      כי אני משוכנע שחלק מאוד גדול מהם לא כזה מתוחכם

אליהו (אלי) רביבו:  עם כל ההדרכות שהוא עובר, בקר גבול שלנו יודע להסתכל לו בעיניים ועם שאלה אחת מרתיעה הוא מתחיל לגמגם, הוא מגיע לאיזשהו חדר צדדי, מבינים מה קורה, אנחנו מונעים ממנו להתאמץ ולהגיע ללשכה שאתם מפעילים לטובת הגשת בקשה

אליהו (אלי) רביבו:  באותו רגע הוא עולה למטוס וחוזר לארץ המוצא שלו, יבין אותו אחד ויספר לחבריו ולבני משפחתו שהתהליך במדינת ישראל לא כל כך משתלם, כי ה-risk הוא גבוה

יוסף אדלשטיין: אדוני, ברשותך, שאלה נכונה

יוסף אדלשטיין:  אם אדוני ימתין עוד ארבע דקות אנחנו נמתין להצלבה של השאלה של אדוני

אליהו (אלי) רביבו: סליחה

יוסף אדלשטיין: אז אני אומר, לכן אדוני, לאור הטיפול בנוהל המהיר של האוקראינים והגיאורגים, אדוני ראה ב-2018 את כמות ההרחקות שכל מי שנדחה במקום, ישר פעלו להרחיק אותו, ולכן יש את הפיק הגדול הזה בשנים האלה, כי מי שנדחה, דאגנו להרחיק אותו

אליהו (אלי) רביבו: סליחה שאני מתעכב איתך, כי בעיניי, אם אנחנו יודעים לבנות מנגנון כזה, אחנו נחסוך לך כל כך הרבה טרטורים וצורך בכוח אדם, עדיין אתה תהיה חייב עוד תוספת משמעותית של כוח אדם, כי הרי לא כל מי שמגיע באשרת תייר מוכוון להגיע אליך לבקש מקלט

אליהו (אלי) רביבו:  אם הוא ייתפס אז הוא יכול גם להגיד

אליהו (אלי) רביבו:  יש את אלה שהם אומרים אני תייר ואני רוצה להתנהג כמו תייר ואני פשוט איטמע

יוסף אדלשטיין: אנחנו בסך הכל בשאיפה, אנחנו בסך הכל מדינה שחפצת חיים, רוצה כלכלה, רוצה תיירות ואנחנו מעודדים את התיירות, לא את התיירות הזאת, כן?     

אליהו (אלי) רביבו: איך אנחנו מוציאים את הבוץ מהתבן? אנחנו מאפיינים את אמיתות כוונותיו

אליהו (אלי) רביבו:  אני מנסה רק לצמצם את החשיפה שלנו

אליהו (אלי) רביבו:  הרי מהרגע שהוא הגיע לארץ הוא עבר את ביקורת הגבולות

אליהו (אלי) רביבו:  זה סיפור שמתחלק לשניים

אליהו (אלי) רביבו:  או כי הוא מגיע אליך ומבקש מקלט, או שהוא מתוחכם יותר ופשוט נטמע בתוך האוכלוסייה

אליהו (אלי) רביבו:  הואיל וצבע עורו אינו מסגיר אותו, והרבה פעמים הוא נטמע עם אנשי שמארץ מוצאו אבל נמצאים כאן באופן חוקי ותושבותי

אליהו (אלי) רביבו:  קשה לנו להתמודד עם האתגר הזה, אנחנו פוגשים אותו בפעם הראשונה כשהוא עם זוגיות ועם ילדים אפילו

אליהו (אלי) רביבו:      אני שואל, האם אנחנו יודעים להפעיל מנגנון שאומר, אנחנו מקדמים בברכה תיירות ומעודדים, ומוכנים אפילו לממן בטיסות לואו קוסט הגעה שלהם לארץ

אליהו (אלי) רביבו:  אבל אני רוצה להוציא את הבוץ מן התבן ולוודא שמי שאכן עבר את בקרות הגבולות שלי, וידאתי שהוא אכן תייר ומתכוון לחזור לארץ מוצאו

אליהו (אלי) רביבו:  באותה תקופה שעליה הוא דיווח

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל, איך אנחנו בונים מנגנון? אני חושב שאני יודע אני רוצה לשמוע אתכם

יוסף אדלשטיין: לגבי הבקשות מקלט, כדי לסבר את האוזן, היום יש לנו על השולחן 25,000 בקשות פתוחות למקלט של כל נתיני העולם, ויש לנו עוד כ-4,000 שנמצאים בצינור שטרם נקלטו

יוסף אדלשטיין:  אלו המספרים שאנחנו מדברים עליהם

יוסף אדלשטיין:  זה מספר מטורף שאנחנו צריכים לבדוק אותו

אליהו (אלי) רביבו: מטורף

אליהו (אלי) רביבו:  תראו כמה כיף לחיות במדינת ישראל, בואו נעריך את זה

אליהו (אלי) רביבו:  כן, בבקשה, מה שמך?     

שירה עבו: שירה עבו מהמרכז ולמהגרים

שירה עבו:  כשאתה אומר 4,000 שמחכות בתור, הכוונה לאנשים שמחכים לביקורת גבולות?     

יוסף אדלשטיין: זה מכיוון שפתחנו את האפשרות להגיש בקשה מקוונת, אז מגישים

יוסף אדלשטיין:  יש לנו במייל של הבקשות המקוונת כ-4,000 בקשות שאנחנו צריכים לקלוט אותם

יוסף אדלשטיין:  גם כאלה שנשלחו אתמול

שירה עבו: אנשים שממתינים ל- - -?     

יוסף אדלשטיין: כן, לרישום ול- - -, זה ה-4000

יוסף אדלשטיין:      קצת נתונים לגבי ביקורות בעסקים כנגד מעסיקים, אדוני רואה פה את המספרים

יוסף אדלשטיין:       אנחנו רואים את מספר התיקים שנפתחו במסגרת הביקורות שעשינו, אלו מספר התיקים שנפתחו כנגד מעסיקים בגין עברות כאלה ואחרות

אליהו (אלי) רביבו: שים לב שאני רואה קורלציה מדהימה בין חתכי השנים בכמויות התיקים שנפתחו לכמויות השוהים הבלתי חוקיים שעזבו

אליהו (אלי) רביבו:  קורלציה מדהימה ומאוד עקבית, אגב

יוסף אדלשטיין: נכון

יוסף אדלשטיין:  פה אדוני רואה את מספר הקנסות שהוגשו כתוצאה מפעילות האכיפה על מעסיקי זרים

יוסף אדלשטיין:  מספרים לא מבוטלים גם בשנת 2022 למרות שחצי שנה היהינו בדרכונים, יש פה פעילות די מכובדת

יוסף אדלשטיין:  יש גם חלק מפעילות האכיפה כנגד מעסיקים יכולה להתבטא או בקנס כספי, או למי שביצע עבירה חמורה אנחנו מגישים כתבי אישום, אז יש לנו פה הליכים של כתבי אישום ויש לנו תובע שהולך איתם להליכים של כתבי אישום ושם הענישה היא כבר מול בית המשפט

יוסף אדלשטיין:      אנחנו עושים גם אכיפה כנגד חברות

יוסף אדלשטיין:  חברות זה נושא מאוד מורכב, אלו חברות כוח אדם, כל ביקורת בחברת כוח אדם, מדובר על 500-600 עובדים שאתה צריך לבדוק אחד אחד את ההפקדות, ואם הוא חוקי או לא חוקי, ובאיזה חודש הוא היה חוקי או לא חוקי, זו עבודה סיזיפית ומאוד מאתגרת

אליהו (אלי) רביבו: זה פועל יוצא של בדיקה רנדומלית או איזושהי מידע מודיעיני שאתה אוסף?     

יוסף אדלשטיין: את זה אנחנו עושים בבדיקה רנדומלית, אם יש מידע מודיעיני אז כמובן שזה מעודד אבל אנחנו עושים ביקורות יזומות

יוסף אדלשטיין:  סתם כדי לסבר את האוזן בנובמבר 2021 ניתן פסק דין בבית משפט כנגד חברת כוח אדם שהעסיקה 500 עובדים וקיבלה 2

יוסף אדלשטיין: 5 מיליון שקלים קנס

יוסף אדלשטיין:  זו עבודה מאוד סיזיפית כי אתה צריך לבדוק אחד אחד האם בחודש אוגוסט הוא היה חוקי ובנובמבר הוא כבר לא היה חוקי וכן הלאה

יוסף אדלשטיין:  זו עבודה מאוד סיזיפית שאנחנו משקיעים בה המון שעות, אבל אנחנו לא מוותרים גם על התחום הזה

יוסף אדלשטיין:       הגענו למסורבי כניסה, שאדוני שאלת שאלה מה עושים בביקורת גבולות? אז בביקורת גבולות נעשית ביקורת רנדומלית

יוסף אדלשטיין:  ישראלים עוברים דרך המכונה, מוציאים את ה-gate pass, ונכנסים פנימה

יוסף אדלשטיין:  הזרים גם מוציאים את ה- gate pass אבל עוברים דרך הבקר

יוסף אדלשטיין:  אני לא יודע אם אדוני ראה בזמן האחרון שיש כל מיני צילומים של תורים מאוד גדולים בנתב"ג, וזו הבדיקה הרנדומלית שנעשית שם

יוסף אדלשטיין:       הבקר שואל שתיים שלוש שאלות את מי שעומד לפניו, מתרשם בשניות איך הבן אדם מתנהג, האם זה תייר שאנחנו רוצים שיהיה תייר, או שזה מישהו שכנראה לא למטרת תיירות וכו', ואם הוא חשד בו, אז הוא מעביר אותו לקו אחורי

יוסף אדלשטיין:  יש בנתב"ג לקו אחורי ששם מבוצע תחקור יותר עמוק למטרת הגעתו לארץ איפה הוא מתאכסן, כמה כסף הוא הביא איתו וכן הלאה

יוסף אדלשטיין:  ושם מתקבלת החלטה אם הוא נכנס או לא נכנס לארץ

יוסף אדלשטיין:  אדוני רואה שבשנת 2022 5,500 אנשים סורבו לכניסה לארץ, שבסירובים זה מתחלק לשני אוכלוסיות

יוסף אדלשטיין:  אוכלוסייה אחת זה מי שמגיע בחברת תעופה בטיסה סדירה ואם הבקר החליט לסרב אותו אז הוא משאיר אותו בשדה התעופה, ומעלה אותו למטוס בחזרה

אליהו (אלי) רביבו: מי סופג את העלות הזאת?     

יוסף אדלשטיין: בדרך כלל על פי אמנות התעופה הבינלאומיות, חברת התעופה שהביאה אותו היא אמורה גם להחזיר אותו בחזרה

יוסף אדלשטיין:  לכל מי שמגיע בטיסות הלואו קוסט, שאין לו טיסה חזרה באותו מועד, הוא מועבר אלינו למתקן יהלום

יוסף אדלשטיין:  שזה בשנת 2022 היו 5,500 כאלה שהתאכסנו אצלי ביהלום וחזרו

אליהו (אלי) רביבו: יש לך אומדן מספרי מה כמות החדירות, ההסתננויות האוויריות בשנה?     

יוסף אדלשטיין: לא, אין לי

יוסף אדלשטיין:  מי שהסתנן ולא תפסנו אותו, אתה לא יודע שהוא הסתנן

אליהו (אלי) רביבו: יש איזשהו אומדן, אם יודעים שתפסנו X ואנחנו יודעים שזה בדרך כלל 40% , אז אפשר למצוא איזושהי מכפלה

אליהו (אלי) רביבו:  כמה שוהים בלתי חוקקים שהסתננו באשרת תייר מגורשים בשנה?     

יוסף אדלשטיין: אין אשרת תייר

אליהו (אלי) רביבו: יש

אליהו (אלי) רביבו:  נכנס לפה באשרת תייר

יוסף אדלשטיין: אני הראיתי לאדוני סך הכל הרחקות, לא ירדתי לרזולוציה כמה תיירים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני אסביר לך לאן אני מנסה להגיע

אליהו (אלי) רביבו:  אתה מספר לי כרגע על מנגנון שבעטיו אותו בקר גבול אמור להפעיל כל כך הרבה חושים כדי לדוג את אותם מסתננים אוויריים שמגיעים באשרת תייר, ולדעת איך מצד אחד הוא לא חושד בכשרים ולא מבריח מכאן תיירות, ויוצר איזשהו פיגוע דיפלומטי חלילה, לבין הרצון שלו לא עכב את התור יתר על המידה, לבין לאכוף ולנטר את מי שנכנס לפה תייר כשהוא חלק מאיזושהי רשת שהוא מגיע להסתנן ולעבוד פה

אליהו (אלי) רביבו:       כל מה שאני מציע, זה שלא נטיל על כתפי אותו בקר את מלוא משקל האחריות וניצור איזשהו מנגנון מקדים, כמה שאלות, איזשהו טופס, והם יודעים ומודעים לעובדה שהבקר אומר לו אוקיי הבנתי, תראה לי בבקשה את כרטיס הטיסה שלך בחזרה

אליהו (אלי) רביבו:  זכותי לראות

אליהו (אלי) רביבו:  לכמה זמן אתה מגיע? שבוע

אליהו (אלי) רביבו:  למי אתה הולך? מלון

אליהו (אלי) רביבו:  תראה לי? יום אחד

אליהו (אלי) רביבו:  איפה אתה משם? לפי התגובה הוא יודע אם להעביר אותו לאחרי התור

אליהו (אלי) רביבו:  קל יותר, פשוט יותר

אליהו (אלי) רביבו:  אתה גם שואל את זה בשאלה ידידותית בהתחלה, שלום, ברוך הבא, לאן אתה מגיע? אם זה תייר רגיל, טבעי ששואלים אותו

אליהו (אלי) רביבו:       כולנו מבקרים בחו"ל מעת לעת ואנחנו נשאלים שאלות וכל עוד שאנחנו יודעים שאנחנו בסדר, אנחנו עונים בחיוך וזה בסדר גמור

אליהו (אלי) רביבו:  גם למדינות שאנחנו לא מחויבים להיכנס דרכם באמצעות וויזה

אליהו (אלי) רביבו:  זאת השאלה, ואני מבקש לדעת אם אנחנו יודעים לבנות את המנגנון הזה והוא לא מסובך, והוא לא אמור לעלות לנו כסף וזה לא מחייב איזושהי התקנת תקנה

אליהו (אלי) רביבו:  איזושהי החלטה, שעושה רושם שהיא בסיסית לחלוטין

יוסף אדלשטיין: אני אעדכן את יושב הראש בנפרד לגבי מערכת שכרגע נמצאת

זיו ברק בילאוס: אם יורשה לי, בילאוס זיו ממשרד החוץ, מחלקת קשרי חוץ וטיפול בזרים

זיו ברק בילאוס:  במקביל לזה בוועדה אחרת שאנחנו מטפלים בה בדחף של כל מיני אירועים נוספים, של פטור מאשרות מול האמריקאים, אבל משפיע על פטור מאשרות כולל, נמצא כרגע תהליך גם בתהליך חקיקה וגם בתהליך טכנולוגי של הקמת שני מערכות, או יותר נכון בסופו של דבר זה יהיה שלוש מערכות

זיו ברק בילאוס:  מערכת אחת שמטפלת ב PNR שצריכה לעבור חקיקה, עברה כבר בקריאה

זיו ברק בילאוס:  מערכת אחת של ה API ובמקביל ברקע מול שניהם והולכת יחד איתם, עם מנגנון של מה שאנחנו מכירים מהאירופאים את ה ESTA או שנקרא אצלנו ETA שיבנה באיזשהו שלב גם כן כי בדיוק פוגע למה שאדוני מבקש, שאדם ממלא טופס אלקטרוני שבוא הוא מבקש אישור הגעה ומאפשר לבקרים פה מראש לראות את הנתונים

זיו ברק בילאוס:  זה נעשה כבר, רואים את הנתונים של פיילוט ובדיקות- - -     

אליהו (אלי) רביבו: הוא אמור להזין נתונים שבאמצעותם אנחנו יודעים לנטר את ה- - - ?     

זיו ברק בילאוס: כן, התשובה היא כן, ממש ככה

אליהו (אלי) רביבו: לכלל הכניסות לישראל?     

זיו ברק בילאוס: למעשה אפשר לראות איך נוסע שמנסה לעלות לטיסה ומשהו בנתוני ה-PNR שלו לא תקינים, PNR ו-API חושף נתונים אחרים כל אחד מהם, אבל נותנים לראות האם יש כרטיס חזרה, האם יש כרטיס חזרה, האם אין כרטיס חזרה? מי קנה את כרטיס הטיסה? אלו נותנים תמונות, חלקם נוגעות בנושאים בטחונים וחלקם בנושאים כלכליים ויחד הם נותנים את האפשרות לאותה חברת תעופה וביקורת הגבולות פה בארץ, יכולה לתת את הדעת האם לאשר את עלייתו לטיסה או לא, ולמנוע מראש תקלה של נוסע שיש תהיות לגבי חזרתו

אליהו (אלי) רביבו: אבל הוא בסדר גמור לחלוטין

אליהו (אלי) רביבו:  הפיילוט הזה כבר?     

זיו ברק בילאוס: הוא נמצא בהקמה וחקיקה

זיו ברק בילאוס:  זה מתקדם בשני קווים מקבילים, זה צריך להשלים את שני הכיוונים, גם את הטכנולוגי- - -     

אליהו (אלי) רביבו: מי מטפל בזה בחקיקה?     

זיו ברק בילאוס: בוועדת דיונים חוץ וביטחון, וגם ב-visa waver

אליהו (אלי) רביבו: בפנים? אוקיי

זיו ברק בילאוס: זה מתקדם ביעדים מאוד מהירים, אנחנו חייבים- -     

אליהו (אלי) רביבו: בשביל להשלים את התהליך מול האמריקאים? הבנתי

זיו ברק בילאוס: - -יש לנו חלון זמן

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו יכולים לבצע משהו פרימיטיבי ביחס לזה בינתיים עד שזה יושתת?     יש פה חדירה של אלפי אלפי אלפי שוהים בלתי חוקיים באופן שמאוד קשה לנטר אותם כפי שאמרתי במהלך הדיון

אליהו (אלי) רביבו:  אני מניח שמה שאתה מדבר עליו באיזשהו שלב יצא החוצה

אליהו (אלי) רביבו:  ככל שנתקדם לשם הם יגבירו את ניסיונות החדירה שלהם לארץ, כיוון שמר אדלשטיין נמצא בכוח חסר, וגם אם יהיו לו 200% תקנים, מאוד קשה לדעת לנטר אותם ולטפל בהם, ואז כבר יש פה שיקולים הומניטריים, ואז יחסים

זיו ברק בילאוס: התשובה היא, טכנולוגיה אפשר להקים

זיו ברק בילאוס:  עבדנו יחס משרד החוץ עם רשות האוכלוסין וההגירה בתחילתו של האירוע באוקראינה

זיו ברק בילאוס:  אני הייתי בין המעורבים שהקים טופס אלקטרוני שמאפשר בקרה על לאפשר לשרת הפנים באותו זמן לממש את המכסה של הפליטים שרצתה לאשר לה הגעה, או לפחות לבקר אותם

זיו ברק בילאוס:  למעשה זה נעצר לנו בבג"ץ של אני חושב עורך דין ורשב

אליהו (אלי) רביבו: מר אדלשטיין, אני מבקש בקשה, מזמין הזמנה, לא יודע איך שנסדר את זה, אבל אני מבקש להזמין את עצמי ליום עבודה איתך סמוך לבקרי הגבול לתהליכי העבודה, המיון, האיתור והניטור שלהם, וקבלת ההחלטה ב-back בעקבות זה

אליהו (אלי) רביבו:  ואני מבקש שנשאף לכך שזה יהיה במקביל לכך שיש נחיתות ממדינות יעד בעלות פוטנציאל החדרה גבוה

יוסף אדלשטיין: אני אומר לאדוני, התחום הזה קשור לעמית שלי של ראש מנהל מעברי הגבול, אבל אני אנסה לתאם ביום שיהלום, נתחיל אצלו ואז אתה תראה את השרשרת

יוסף אדלשטיין:  אנחנו ננסה לתאם את זה ואז אדוני יראה את תחילת התהליך וההמשך שלו

אליהו (אלי) רביבו: מעולה

יוסף אדלשטיין: זו עוד נקודה כפי שציינתי לאדוני, יש לי יחידה קטנה מצומצמת שעוסקת בתקינות הקשר

יוסף אדלשטיין:  בני זוג זרים, ויש הרבה ששמחים ומקיימים פה משפחות, אבל יש חלק מהם שהזוגיות שלהם מוטלת בספק

אליהו (אלי) רביבו: אדוני לא מתכוון לבני זוג שהם זרים, אלא שאחד מהם הוא זר

יוסף אדלשטיין: כן, אחד מהם הוא זר

יוסף אדלשטיין:  הם מגישים את הבקשה ללשכה של מנהל האוכלוסין ושם מתחילים לנהל את זה תהליך, עוברים כל מיני תהליכי בקרה, ברגע שהלשכה עולה לה חשד כזה או אחר לגבי אמיתות הקשר, הם מעבירים את זה אלינו ואנחנו, מה שנקרא, לא מסוגלים לבדוק את כל הבקשות שמעבירים אלינו אז אנחנו עושים איזה אבחון מי שלקראת סוף הדרך, שעומד אוטוטו לקבל מעמד ואנחנו בוחרים את התיקים ומקיימים בקרה על הזוגיות הזו

יוסף אדלשטיין:       כפי שאדוני רואה, בשנים האחרונות אנחנו סוגרים סביב 30%-25% מתוך המדגם שאנחנו בודקים, שהם שליליים, שהם לא אמינים

יוסף אדלשטיין:  אנחנו מחזירים בחזרה את המידע הזה ללשכה, והם עורכים שימוע לבני הזוג, והם מבטלים את ההליך, ואנחנו כמו שציינתי בהתחלה מקבלים את ה-input מהלשכה ומטפלים באכיפה כנגד הזר שהמעמד שלו לכאורה, או ההליך שלו בוטל

אליהו (אלי) רביבו: ובמקביל לזה גם כלפי מי שניסה להטמיע אותו, מי שזייף איתו את החצי השני?     

יוסף אדלשטיין: אדוני דורך לי על יבלת מאוד קשה

יוסף אדלשטיין:  אני אגיד לאדוני, תראה, אני בזמנו חשבתי וסברתי שמי שקיבל את הקשר הזה קיבל דבר מה במרמה והגשתי תלונה במשטרה

אליהו (אלי) רביבו: אתה יודע, גם אם הוא לא קיבל זה לא מעניין אותי, הוא שיתף פעולה, אני לא רוצה להשתמש בביטוי יותר חמור

יוסף אדלשטיין: אז אני ניסיתי, המשטרה לא הרימה את הנטל לצערי, ואז אני מעדיף להרחיק את הזר מאשר להשאיר אותו פה ולנהל פה- - -     

אליהו (אלי) רביבו: זה יכול לעשות באופן מקביל ולא קושר, אנחנו יכולים לדעת להוציא את הצעירים מאותו מגורש ולהמשיך את התהליכים מול תושב הקבע

אליהו (אלי) רביבו:  עדן, בסדר?     אנחנו חייבים להתקדם, ואני מבקש שנקיים על זה פגישה אם צריך אפילו עם שר הבלם, לא מעניין אותי

אליהו (אלי) רביבו:  בסדר? כל מי שמשתף פעולה נגד עיקרון שמירה על חוקי המדינה וצביונה, הוא שותף לפשע, אני לא רוצה לומר אפילו לחתירה, ואם לא נמצא איתו את הדין, אנחנו מעודדים עוד אנשים שכמותו להמשיך לנהל את התקשורת הבזויה הזו, שיכול להיות שבצידה יש שלמונים, יכול להיות שיש יחסים אחרים, יכול להיות שהוא בכלל עובד שלו ואז הוא הרוויח עובד בחצי משרה

אליהו (אלי) רביבו:  לא מעניין אותי, אנחנו חייבם למצות איתו את הדין

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה שהמפכ"ל יספר לי באיזה נסיבות הוא החליט או האנשים שלו החליטו שהם לא אוכפים את זה? יכול להיות שזה עניין של פרקליטות אני לא יודע, אבל אנחנו לא נעצור שם

יוסף אדלשטיין: לסיום, אדוני אני רק אעלה פה מספר נקודות

יוסף אדלשטיין:  הראשונה זו כוח אדם כפי שפתחתי, יש שם כמה פערים בנושא כוח אדם

יוסף אדלשטיין:  המנהל שאני עומד בראשו הוקם משלוש גופים שבאו ממשרדים שונים, כל עובד אצלי הוא עם חוזה אחר

יוסף אדלשטיין:  אחד יש לו חוזה שהוא עובד שמונה שעות, אחד שמונה וחצי שעות, ואנחנו נמצאים בתהליך, שאדוני ישב טוב, מול עריכה של הסכם קיבוצי לעובדים האלה מזה תשע שנים

יוסף אדלשטיין:  תשע שנים עדיין לא הצליחו לבנות הסכם קיבוצי לעובדים האלה

יוסף אדלשטיין:  השכר שלהם הולך ונשחק, המוטיבציה בצלילה מדהימה

יוסף אדלשטיין:  מעבר לזה, פעולות האכיפה זו עבודה מאוד קשה ביום, בלילה, בחורף

אליהו (אלי) רביבו: יכול להיות שגם כוללת בתוכה התעמתויות פיזיות? יכול להיות שחשיפה ל- - -      

יוסף אדלשטיין: יש התעמתויות פיזיות והכל, ואנשים הולכים ומתבגרים

יוסף אדלשטיין:  זאת אומרת אם קיבלתי עובד לפני עשר שנים או 11 שנים, שהיה בין 25-30 שגמר שירות צבאי היום הוא בן 40 והיום בן 40 הוא כבר מאוד מאותגר לרוץ ולעשות את הפעילות הזו

יוסף אדלשטיין:  ויש לנו מגבלה מאוד גדולה לנייד את העובדים בתוך שירות המדינה, שזו בעיה כלל- - -   נושא נוסף יש לנו חסימה שחסרות לנו סמכויות

יוסף אדלשטיין:  ביקשו מאיתנו לכתוב נהלים על מנת להקנות לנו את הסמכויות, הנהלים האלה יושבים במשרד המשפטים אדוני, כמעט שלוש שנים

יוסף אדלשטיין:  הם לא עונים

יוסף אדלשטיין:  הם לא עונים לי זה טוב זה לא טוב, תתקן

אליהו (אלי) רביבו: איפה במשרד המשפטים?     

יוסף אדלשטיין: בייעוץ וחקיקה

מיכל דיבנר כרמל: איזה נהלים אדוני?     

יוסף אדלשטיין: נוהלי הפעלת מודיעין, נוהלי אכיפה

יוסף אדלשטיין:  יש כל מיני נהלים

יוסף אדלשטיין:  שלוש שנים

יוסף אדלשטיין:  תגידו לי זה לא טוב, תגידו לי תשלים, תגידו לי תתקן

יוסף אדלשטיין:  כלום

אליהו (אלי) רביבו: עם מי נפגשת שם?     

יוסף אדלשטיין: עכשיו אמרו לי שזה אצל גידי, העבירו את זה לגידי אחרי שלוש שנים

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי

יוסף אדלשטיין: זה פשוט מאוד הזוי

אליהו (אלי) רביבו: במקביל לזה אני גם רוצה שנקיים פגישה, אני רוצה שיסבירו לי

יוסף אדלשטיין: הסוגייה השלישית זה שטח המחיה

יוסף אדלשטיין:  אדוני מכיר אם נפגשת עם הנציבה

יוסף אדלשטיין:  לאור שהרחיבו את שטח המחיה של העצורים, מקומות הכליאה הצטמצמו

יוסף אדלשטיין:  אני היום עומד עם בקושי 150 מקומות כליאה, שזה מאוד מגביל אותי באכיפה כי אני לא יכול בכלל להניע את התהליך ולהחזיק אותם

אליהו (אלי) רביבו: מה חסר במקום כמו חולות בשביל להתאים אותו לתנאי הכליאה על פי התקן הבינלאומי?     

יוסף אדלשטיין: זה שב"ס צריך להגיד, אני לא יודע לפרש אותם, אב זו סוגיה שיושבת על השולחן

אליהו (אלי) רביבו: בוא נפתח אותה

יוסף אדלשטיין: במסגרת הביקור שלך בשב"ס אנחנו נוכל- - -     

אליהו (אלי) רביבו: יש פה נציגה של השב"ס?     

שרי ישראל: נכון

אליהו (אלי) רביבו: ברוכה הבאה, נעים מאוד

אליהו (אלי) רביבו:  מה שמך?     

שרי ישראל: אני שרי, אני קצינת האסירים בכלא גבעון

אליהו (אלי) רביבו: ברוכה הבאה

שרי ישראל: היום מתקן הכליאה היחידה בשב"ס שקולט מוחזקים הוא גבעון

אליהו (אלי) רביבו: במתחם אילון?     

שרי ישראל: במתחם אילון ביבנה

שרי ישראל:  שטח הכליאה כיום, יש לנו 79 מקומות כליאה למוחזקים גברים ו-51 למחוזקות נשים

שרי ישראל:  נכון להיום יש משהו כמו 60 גברים ו-40 נשים, וזה משתנה מידי יום בהתאם לאכיפה

יוסף אדלשטיין: הרי כל יום אני מכניס ומטיס

יוסף אדלשטיין:  אני מנסה כמה שיותר מהר להטיס על מנת לפנות לי מקומות

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי

אליהו (אלי) רביבו:  כמה זמן אתם עם התפוסה הזאת?     

שרי ישראל: משתנה מדי יום, אנחנו גם מגיעים לתפוסה מלאה, זה בהתאם לכמות הטיסות, יש לפעמים ימים שגם יוצאים 20 מוטסים באותו יום

אליהו (אלי) רביבו: מה משך זמן השהות אצלכם במתקן?     

שרי ישראל: רובם די מהר מוטסים, יש לנו כן מספר של משהו כמו 15-20 מוחזקים גברים שנמצאים כבר מעל לשלושה חודשים

שרי ישראל:  זו בדרך כלל אוכלוסייה שהייתה פלילית בעבר, הפכה כיום לאוכלוסייה מוחזקת, ועדיין לא מוצאים לנכון לשחרר אותם למדינת ישראל, ולא ניתן להטיסם למדינות כמו סודן, אריתריאה שכיום אין מדיניות הרחקה לשם

שרי ישראל:  ואז מתוך מסוכנות לשלום הציבור, הם נשארים עדיין מוחזקים בתוך מתקן הכליאה

אליהו (אלי) רביבו: ללא הליך שפיטה

שרי ישראל: ללא הליך שפיטה, הם לא בתוך ההליך הפלילי

אליהו (אלי) רביבו: מה חסר במתקן חולות כדי שנוכל לומר שהמתקן עומד בתקנים על פי האמנות הבינלאומיות?     

שרי ישראל: אני אשמח שנעביר את השאלה הזו לגורמי הנציבות, כי כל מה שקשור בהסבת מתקני כליאה- - -      

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, מקבל גברתי

יוסף אדלשטיין: ברשותך, כבוד יושב הראש אני חייב לציין שמערכת שיתוף הפעולה שלנו עם השב"ס היא יוצאת מן הכלל

אליהו (אלי) רביבו: אני יודע, אני שמעתי את זה גם מהם למען האמת

יוסף אדלשטיין: אנחנו באמת במערכת עבודה יוצאת מן הכלל, מקבלים את כל הגיבוי האפשרי

יוסף אדלשטיין:  סוגייה נוספת שמאתגרת את כולנו זה ילדי הזרים

יוסף אדלשטיין:  יש פה ילדים שנולדו פה, ויש כאלו שהגיעו לפה, ואנחנו מאוד מאותגרים וצריך לקבל החלטה של הממשלה איך אנחנו פועלים, כי ככל שהזמן חולף והם גדלים הסוגייה רק גדלה

אליהו (אלי) רביבו: מורכבת וטעונה יותר

יוסף אדלשטיין: כן

יוסף אדלשטיין:  נושא נוסף שאנחנו כרגע בודקים, אני לא הצלחתי להבין, יש מושג שהמשפטנים מצאו לי, זה היסוד הנפשי

יוסף אדלשטיין:  כשאני בא למעסיק שמעסיק מישהו עם אשרה מזויפת, אז אומרים לי יש פה יסוד נפשי, הוא לא ידע אם זה מזויף, אנחנו פתחנו אפליקציה מיוחדת לכל מי שהוא רוצה להיכנס אליה והוא יכול לבדוק אם הוא חוקי או לא חוקי, אז אומרים לי שזה לא כתוב בחוק שהוא חייב להיכנס

יוסף אדלשטיין:  וזה פוגע לנו בהמון תיקים שאנחנו מנהלים כנגד מעסיקים שמעסיקים עובדים, תיירים

אליהו (אלי) רביבו: מעסיקים אותם באופן רשמי, נכון? רשות המיסים שלנו מקבלת את הפרטים על אותם מועסיקים, יודעת לאפיין אותם?     

יוסף אדלשטיין: רשות המיסים לא מתעסקת עם סכומים קטנים

יוסף אדלשטיין:  רשות המיסים מתעסקת רק עם סלבס עם הרבה כסף

יוסף אדלשטיין:  הדברים האלו לא נוגעים להם

יוסף אדלשטיין:  אני הבאתי לשולחנם כבר ים של חומרים וראיות- - -     

אליהו (אלי) רביבו: בהבנה שלי, אגב הגעתי לכאן אחרי שסיימתי פגישה מאוד ארוכה ומודה שמוצלחת עם ראש ראשות המיסים, ובהבנה שלי, יכול להיות שאני מפשט את זה יותר מידי, שאיזשהו סגמנט אחד נוסף להוסיף שכל יועץ מס וכל מי שעובד עם המערכת המקוונת, יודע להזין את מספר אישור השהייה שלו וזה יקפוץ לו אם הוא אותנטי או לא

אליהו (אלי) רביבו:  אם יש סנכרון בין השם למספר, אם יש נפקות, פשוט

יוסף אדלשטיין: אלה שמעסיקים את הלא חוקיים לא משלמים גם מס

אליהו (אלי) רביבו: אני שאלתי אם הם מועסקים באופן רשמי? אם הם מדווחים עם תלוש, עם כל התנאים הסוציאליים? אני בטוח שגברתי עורכת הדין מעמותת קו לעובד יודעת לענות לנו על זה

יוסף אדלשטיין: נותנים להם תלושים פיקטיביים, אדוני, זה עולם שחבל על הזמן

טל רוסו: 	מה זאת אומרת עובדים לא חוקיים? אדוני מתכוון לעובד שיש לו אשרה או שאין לו אשרה?     

אליהו (אלי) רביבו: עובד שהכניסה שלו לארץ לא השאלה כאן

אליהו (אלי) רביבו:  השהות שלו ידועה, מדווחת, והוא מציג את עצמו כבעל אשרת שהייה על פי אותם מונחים כפי שסקרתי קודם, והוא עובד אצל מעסיק ישראלי, ומוציאים לו תלוש גם אם הוא חלקי

אליהו (אלי) רביבו:  מוציאים לו תלוש?     

יוסף אדלשטיין: לא מוציאים לו תלוש

טל רוסו: עובד שנמצא פה באופן חוקי, מה שכולל גם מי שהם בעלי אשרת 2(א)(5) זאת אומרת האשרה שהיא למעשה שחרור בתנאים, יכולים להוציא להם תלושים, בהחלט מוציאים תלושים, אנחנו רואות את זה באופן קבוע, אבל מי שנמצא פה בישראל באופן בלתי חוקי ללא אשרה בכלל, לא יקבל תלוש בכלל

טל רוסו:  מה שכן עובדי משק בית שעובדים באופן לא חוקי, ידווחו לביטוח לאומי על מנת לבטח את המעסיק בתאונות עבודה וכו'     

אליהו (אלי) רביבו: אז הנה הנתונים שלהם מוזנים

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר, התחלנו את הסקירה בעניין האכיפה

אליהו (אלי) רביבו:  אמרנו כשהמקבילים שלך ממשרד העבודה והרווחה עולים על כך שעובד נגזל, שתנאיו לא מופרשים לו, נכון, ככה התחלנו את הסקירה? ותוך כדי זה מסתבר שבנוסף לזה ולצד זה הוא גם נמצא פה באופן בלתי חוקי, משמע שהליכי הקליטה שלו כעובד כוללים גם כן רישום, והנפקת תלוש, והפרשה של תנאים סוציאליים, אנחנו לא יכולים לדלג על זה

אליהו (אלי) רביבו:       אני אומר, בשביל הנפיק את זה לוקחים ממנו נתוני זיהוי, מזינים את נתוני הזיהוי בשביל לבטח אותו בביטוח לאומי וביטוח בריאות ותנאים סוציאליים שמפרישים לו וכן הלאה, קופות

אליהו (אלי) רביבו:  באותו רגע שמזינים מזינים גם את מספר אישור האשרה שלו במדינה

יוסף אדלשטיין: לא, בביטוח לאומי למשל אדוני, מי שמעסיק במשק בית הוא מדווח שהוא מעסיק זר, בלי פרטים

יוסף אדלשטיין:  הוא עושה ביטוח כללי כזה

אליהו (אלי) רביבו: קולקטיבי כזה

יוסף אדלשטיין: הוא רושם שאני מעסיק זר

טל רוסו: יש פה מורכבות מאוד גדולה, אנחנו לא היינו רוצים שנתונים על עובדים מהביטוח הלאומי יעברו לרשות האוכלוסין כדי שיוכלו לעשות אכיפה כי אחרת אף אחד לא יהיה מבוטח ואז זה גם ייפול על בתי חולים, או על מערכות הרווחה וכיוצא באלה

טל רוסו:  ככל שאדוני מבקש לעשות שינוי כל כך משמעותי בהקשר הזה לצורכי אכיפה, זה דבר שדורש שינוי משמעותי במדיניות

טל רוסו:  אנחנו כמובן סבורים שזה לא סביר

אליהו (אלי) רביבו: עורכת הדין רוסו המכובדת, האינטרס שמנחה אותך באמת באמת לא חייב להתיישב עם התובנות שלי והשאיפות שלי, בסדר? אני מצד אחד רוצה להיות הומאני ושיווני וחברתי ומכיל, ומצד שני, אני אומר את זה ללא שום כחל וסרק, שכל מי שנמצא כאן, שלא ברצון המדינה, ולא בהזמנת המדינה, ולא על פי האינטרסים לפי שקבעה ותקננה המדינה הוא לא רצוי כאן, וקודם כל אני רוצה לדעת על זה

אליהו (אלי) רביבו:       אם אני אוכף את זה או לא, נעזוב את זה בצד בהתאם למגבלות הידועות שאנחנו מכירים ודנו בהם

אליהו (אלי) רביבו:  אבל לצד זה, אני רוצה לדעת אם הוא כאן באופן בלתי חוקי, כדי שלכשאני אחליט לאכוף את זה ולבצע כנגדו הליכים אכיפתיים כאלה ואחרים, אני יודע עליו

אליהו (אלי) רביבו:  קודם כל אני רוצה לדעת על כל מי שנמצא במדינה בכל זמן נתון

אליהו (אלי) רביבו:  מה אני עושה עם זה? יש גורמי אכיפה, יש אינטרסים ממשלתיים, וקביעת מדיניות כפי שמתווה אותה ראש הממשלה, בהתאם למיליון אילוצים, בינלאומיים ודיפלומטיים, הכל בסדר

טל רוסו: אני יכולה להפיס את דעתו של אדוני, ולומר שבהחלט מנתוני האכיפה של רשות האוכלוסין, ש-90%-80% מהאכיפה לא מתבצעת על זכויות עובדים כאלה ואחרות

טל רוסו:  זו אחת התלונות שלנו שגם הגשנו בנייר העמדה שלנו

טל רוסו:  הנקודה המשמעותית כאן היא שאנחנו רואים מקרים שמגיעות רשויות האכיפה לאזורים שבהם בודקים אם יש העסקה בלתי חוקית של עובדי החקלאות, אבל לא מסתכלים מה קורה במגורים של עובדי החקלאות כדי לנסות ולעשות כאן אכיפה נוספת

אליהו (אלי) רביבו: היית פה בתחילת הדיון?     

טל רוסו: אני פה מ-13:00

אליהו (אלי) רביבו: התחלתי ב13:58, אז לא פספסת

יריב לוין: רק להאיר, ביטוח לאומי לא מכסה תאונות עבודה אם העובד הוא לא בסטטוס חוקי פה בארץ

יריב לוין:  זאת אומרת אתה יכול לשלם ביטוח לאומי אבל זה לא יכסה אותו

יריב לוין:  רק תאונת דרכים

טל רוסו: השאלה היא מה זה עובד בלתי חוקי

טל רוסו:  ככל שהעובד- - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני לא מדבר על עובד בלתי חוקי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מדבר על עובד שאפיון השהות שלו היא חוקית או לא, ואז כפי שמניתי יש כמה קטגוריות שלאחת מהן הוא בטוח נכנס

יוסף אדלשטיין: אם זה קורה באופן חוקי אסור לו לעבוד

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק

אליהו (אלי) רביבו:  זה כבר הופך אותו לשוהה חוקי של עובד לא חוקי

יוסף אדלשטיין: הוא מפר את תנאי האשרה     

אליהו (אלי) רביבו: בוודא, זה עוד תת אפיון נפרד

אליהו (אלי) רביבו:  בשביל זה לאותם שלושה חודשים אולי, של מי שהגיע לפה באשרת תייר באופן אווירי ובזמן הזה הוא התחיל לעבוד ויש כאלה רבים

טל רוסו: אני רק רוצה להגיד לפרוטוקול, שכמובן עמותת קו לעובד מתנגדת ותתנגד להעברת מידע על דיווח על עובדים בלתי חוקיים בדיוק מאותו הטעם שכיום בתי הדין לעבודה בהחלט מקבלים גם פניות מטעם עובדים בלתי חוקיים

טל רוסו:  משפט העבודה בישראל חל על כל העובדים והעובדות בישראל לא משנה אם יש להם אשרה או אין להם אשרה

אליהו (אלי) רביבו: אז אני לא הוגן כלפיך, כלפי כלל הנוכחים והמאזינים לנו שאני לא אתייחס למה שאמרת

אליהו (אלי) רביבו:  בראשית דבריי, וגם בדיון הקודם והראשון התבטאתי באופן חד משמעתי, שכל מי שנמצא בגבולות מדינת ישראל, יש לו זכויות של בן אנוש, קודם כל

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו חייבים להקפיד בכבודו ובמעמדו, גם אם הוא הגיע לכאן באופן בלתי חוקי, הוא נמצא כאן, אנחנו חייבים להתייחס אליו על פי אמנות בינלאומיות ועל פי סדר הדין שלנו במדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:      היה ורשויות אכיפה כאלה ואחרות איתרו עובד שהשהות שלו וההעסקה שלו אינם חוקיים, ותוך כדי זה נודע שהמגורים שבהם מאפשרים לו לגור אינם הולמים ,והשכר לא משולם או באיחור, או התנאים הסוציאליים שלו לא מופרשים או לא בזמן, אנחנו חייבים לאכוף זאת, להתייחס לכך במלוא החומרה כלפי המעסיק, לדאוג להשיב לו את הגזל

אליהו (אלי) רביבו:      הצעד הראשון, אני מבהיר ויותר מזה, היה ומר אדלשטיין וצוות עובדיו המצומצם נכנס לתמונה והתחיל לאכוף, ויודע שאותו עובד עכשיו יוצא מן הארץ אבל לא בימים הקרובים, עד אז אנחנו כמדינה חייבים לוודא ולבצע פעולות אכיפה כדי שהשהות של אותו שוהה תתקיים באופן ראוי ומכבד

אליהו (אלי) רביבו:       לצד כל זאת ובמקביל לכל זאת, אנחנו כמדינה ריבונית נשמור בקנאות על כך שמי שנמצא כאן, יהיה רק מי שרצוי ובעל זכות ומוזמן וחוקי

אליהו (אלי) רביבו:  ואם לא כך ,ובכל זאת החלטנו להשאיר אותו, הוא ואנחנו יודעים ומבהירים שהשהות שלו כאן היא חרף העובדה שהוא הגיע לפה כמסיג גבול, היא חרף העובדה שהוא לא רצוי כאן, ובנסיבות ובאילוצים כאלה ואחרות שיכולים להיות הומאניים, יכול להיות מגבלות בינלאומיות, יכולות להיות מיליון ואחת סיבות, וחרף כך הוא נמצא כאן, אך שלא הוא, לא מעסיקו, לא חבריו, לא אנחנו ולא העמותות שדואגות לרווחתו יתבלבלו לרגע שזה כדי לקבע את הישארותו כאן

אליהו (אלי) רביבו:  אין לנו עניין שהוא יהיה כאן

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר את זה באופן הכי ברור ונחרץ, כל מי שלא הוזמן לכאן ולא בעל זכות חיים כאן, לא רצוי כאן, ומועד עזיבתי ודרך עזיבתו ישולבו במגבלות החוק והאילוצים כפי שהמדינה קובעת במדיניות הממשלה

אליהו (אלי) רביבו:      הנה דיברתי ברור, אני לא מדבר ברמזים, אני לא מדבר מילים ועוטף אותן בנייר צלופן צבעוני

אליהו (אלי) רביבו:  ברור שיהיה לנו כאן כמסד מתחילת הדרך, כי אנחנו הולכים לעבוד הרבה ביחד בעזרה ה', אז אני אומר שוב פעם, זכויותיהם של השוהים כאן יישמרו ואני אדאג לכך בקנאות, לא משנה מה מעמדם, אבל זה לרגע לא מחזק את הזכויות שלהם לקבל אצלנו לגיטימציה להישאר כאן אם הם לא עם אשרה מוזמנת מראש

אליהו (אלי) רביבו:  תציגי את שמך, ולאחר מכן נתייחס גם כן לנציגת משרד העבודה והרווחה

אורי הלוי: אני אורי הלוי, עובדת סוציאלית בעיריית תל אביב

אורי הלוי:  רציתי בעניין הילדים לשאול אדוני, לגבי האכיפה, היה מוסכם באיזשהו אופן שלא נכנסים למוסדות החינוך מתוקף חוק חינוך חובה, ובשבועות האחרונים אנחנו עדים למקרים ששוטרי רשות האוכלוסין וההגירה נכנסו לתוך בתי הספר, גני הילדים, לאכיפה של הילדים בתוך המסגרות

יוסף אדלשטיין: לצערי את מוסרת פה דברים, ואני אשתמש בלשון עדינה, לא מדויקים

יוסף אדלשטיין:  אתם ניזונים, כל אחד פה מפיץ איזה פייק ניוז וזה רץ אצלכם לאורך ולרוחב

יוסף אדלשטיין:  אנחנו לא נכנסים למוסדות חינוך, אנחנו ממתינים עד סיום יום הלימודים, לוקחים את האמא ומבקשים ממנה שתוציא את הילד

יוסף אדלשטיין:       מוסדות החינוך וגני הילדים בתל אביב בעיקר לא יהפכו להיות עיר מקלט

יוסף אדלשטיין:  זה צריך להיות ברור

יוסף אדלשטיין:  אנחנו ברמת העיקרון, ורק לחדד לכם את הסיפור, בשאיפה ובדוגמה שעיכבנו את האמא ביום ראשון, שחררנו אותה בתנאים וביקשו ממנה להתייצב ביום חמישי ביחד עם הילד

יוסף אדלשטיין:  היא התייצבה ביום חמישי ללא הילד

יוסף אדלשטיין:  אז אנחנו לא נכנסים גם היום, למרות שהיא הפרה את התנאים, לא נכנסנו וביקשנו מהמנהלת שתוציא את הילד החוצה

יוסף אדלשטיין:  אז נא לדייק ולא לסלף את הדברים

שירה עבו: ביקשה המנהלת שתגיע העובדת הסוציאלית, ולא הגיעה עובדת סוציאלית

יוסף אדלשטיין: העובדת הסוציאלית תגיע למתקן ולא לרחוב בתל אביב

שירה עבו: והוצא ילד בן שמונה ונלקח למתקן אכיפה של רשות האוכלוסין היה שם ששה ימים- - -     

יוסף אדלשטיין: אמרנו לאמא להביא אותו ביום חמישי

שירה עבו:  << אורח >>         ילד בן שמונה היה כלוא במתקן של רשות האוכלוסין- - -     

אליהו (אלי) רביבו: גברת שירה, אין ספק שאני אשמח ללמוד על עוד מקרים, שניונת את לא ברשות דיבור

אליהו (אלי) רביבו:  תודה

אליהו (אלי) רביבו:  אין ספק שמקרים כאלה צריכים להיבדק וייבדקו ואני אשמח לקבל עוד אינפורמציה

אליהו (אלי) רביבו:  אני אוהב לעבוד עם נתונים, לא עם תחושות ולא עם חזיונות, אבל בהמשך להעברתו של מר אדלשטיין ולנקיטת המדינות שלי שאני מתווה אותה כאן, אני מבהיר עוד הבהרה, חלילה וחלילה וחלילה שמישהו יחשוב ששימוש נלוז בחיי ילד ובחירות הילד יכול להוות איזושהי מערכת הגנה והצדקה להימצאות שוהה בלתי חוקי

אליהו (אלי) רביבו:  אז כשמאתגרים רשות אכיפה- - -     

אורי הלוי: יש זמן ומקום, והם יודעים למצוא אותם, יודעים מצוא את האמא במקום העבודה או בבית, אין סיבה למצוא ילד גם לא בתחילת יום הלימודים וגם לא בסוף יום הלימודים, אנחנו רוצים שהילדים האלה, כל עוד הם כאן, ואני לא דנה אם הם צריכים להיות פה או לא צריכים להיות פה, שייכנסו למוסד חינוכי

אליהו (אלי) רביבו: ראשית את צודקת לחלוטין לעניין התעסוקה שלהם והחינוך שלהם כל עוד הם כאן

אליהו (אלי) רביבו:  יחד עם זאת, אני מאוד מקווה שאותו הורה של ילד בסטטוס הזה לא מספר לילד שלו שהוא בארץ חמדת אבות שלו

אליהו (אלי) רביבו:  הילד צריך לדעת מהשנייה שהוא עומד על דעתו שהוא והוריו נמצאים כאן באופן שמסיג גבול, באופן בלתי חוקי ובאופן בלתי רצוי, וייתכן שמדינת ישראל על כל מוסדותיה ועם כל החמלה שהיא מפעילה ועם כל ההישענות על היחס והציפיה של העולם מאיתנו, ולאור עברינו, ייתכן שאנחנו ננקוט מהלכים שלא יהיו עד כדי כך מסבירי פנים

אליהו (אלי) רביבו:       זה נכון שזה לא יהיה בתוך מוסדות החינוך, זה נכון שעדיף יהיה להרחיק את זה כמה שיותר משעות ההגעה למוסדות החינוך לא משנה אם בית ספר או גן או חוג, צודקת לחלוטין

אליהו (אלי) רביבו:  לכן אמרתי באותה נשימה, קורים כאלה מקרים ,אני מבקש צוות הוועדה וצוות לשכתי ידע עליהם, ואני אבדוק את זה, ואני אערוב לכך שזה לא יקרה ושלא תהיה התנכלות

אליהו (אלי) רביבו:  ואנחנו לא נשיג את מטרתנו הנכונה הצודקת והמתבקשת, באמצעות מהלכים פסולים ולא אנושים ולא חברתיים, כי אנחנו לא נהיה בהיבט טובל ושרץ בידו

אליהו (אלי) רביבו:  לא כך יהיה

אורי הלוי: זה כל מה שביקשתי

אליהו (אלי) רביבו: על הכיפאק

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לשמוע את נציגת הפרקליטות, חיכתה פה בהמתנה ממושכת, בסבלנות, צריכה כבר ללכת

אושרה פטל רוזנברג: שלום, צוהריים טובים, אושרה פטל רוזנברג, מהמחלקה הפלילית לפרקליטות המדינה

אושרה פטל רוזנברג:  שוחחנו עם מנהלת הוועדה בטרם הדיון, כדי להבין בדיוק למה אנחנו נדרשים

אושרה פטל רוזנברג:  אני חושבת שטרם הגענו במסגרת הדיון הזה לשלב שבו הפרקליטות בעצם נכנסת לתמונה

אושרה פטל רוזנברג:       אני רק אומר על קצה המזלג, ככל אנחנו בכל הנוגע לעובדים זרים, אנחנו מטפלים בעברות הקצה, בעברות החמורות של סחר בבני אדם למטרות עבדות, החזקה בתנאי עבדות, עבודות כפייה

אושרה פטל רוזנברג:  כשזה מגיע אלינו דרך המשטרה ומתעוררים חשדות, כמובן אנחנו בוחנים את התיקים ואוכפים במידה שיש תשתית ראייתית מתאימה

אושרה פטל רוזנברג:  ככל שלא קיימת תשתית ראייתית מספקת מבחינת אינדיקציות שונות, תלוי באיזו עבירה, ואני מניחה שאולי נגיע לזה בהמשך הדיונים של הוועדה הזאת ככל שנתקדם ונדון בעניינים שקשורים בסחר בבני אדם בהקשר של עובדים זרים כמובן, ככל שאין תשתית ראייתית מתאימה, אנחנו מעבירים את זה לגורמים מתאימים

אושרה פטל רוזנברג:       הרבה פעמים זה מועבר דרכנו דרך היחידה לתיאום, שנמצאת פה גברת דינה דומניץ לזרוע העבודה

אושרה פטל רוזנברג:  ואז בעצם האכיפה נעשית במישור הזה של דיני העבודה

אושרה פטל רוזנברג:  זה על קצה המזלג, ככל שיש ליושב הראש שאלות קונקרטיות אני אשמח להשיב, וגם בהמשך

אליהו (אלי) רביבו: אני מודה לך, אנחנו נזדקק להתייחסותך במגוון נושאים, גם אם לא היום, ואנחנו נשמח לעשות את זה

אליהו (אלי) רביבו:  יש לכם במה לסייע לנו

אליהו (אלי) רביבו:  שני בר טוביה?     

שני בר טוביה: תודה רבה

יריב לוין: כבוד יושב הראש, שואלת הגברת שלצידי, יגיעו גם לסיעוד במהלך הדיון פה?     

אליהו (אלי) רביבו: כפי שהגדרתי גם בישיבה הקודמת ובתחילת הדיון היום ובוודאי בזימון, מטרת כינוס הדיון הוא לקבל סקירה בעיקר ממר יוסי אדלשטיין, וככל ויוותר עוד זמן, תבקשו לשאול שאלה שהגורמים הרלוונטיים ידעו לענות עליה אני אשמח לאפשר

אליהו (אלי) רביבו:  אבל גברתי המנהלת, כשמוזמנים לכאן אזרחים אמורה להיות איזושהי הבנה ותיאום ציפיות לגבי נסיבות הגעתם, במאמץ לא מבוטל אגב

אליהו (אלי) רביבו:  הם הוזמנו לכאן היום?     

מיכל דיבנר כרמל: הם ביקשו להשתתף

אליהו (אלי) רביבו: יפה מאוד

אליהו (אלי) רביבו:  אז אני מניח שתשובתי ולעצם העובדה שגברתי מנהלת הוועדה הבהירה להם חרף בקשתם להצטרף שזו לא מטרת הדיון

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה

שני בר טוביה: תודה

שני בר טוביה:  שמי ד"ר שני בר טוביה אני מקדמת מדיניות של פורום ארגוני הפליטים ומבקשי המקלט בישראל, כבר הכרנו

שני בר טוביה:  אני עוסקת באוכלוסייה מאוד ספציפית שנמצאת תחת אחריותו של מר אדלשטיין, ומי שנמצא כאן בהגנה

אליהו (אלי) רביבו: תגדירי הגנה

שני בר טוביה: הגנה מפני הרחקה

שני בר טוביה:  לא אוכפים נגדו

שני בר טוביה:  שזה, אגב, חוזר לעניין שחברתי העלתה, שהשקופית של הלא חוקיים פשוט מבלבלת כי רוב האנשים שנמצאים בשקופית הזאת אלו אנשים שאוכפים נגדם, בעוד שנגד זרים שאינם בני הרחקה לא אוכפים, ולכן הבלבול שלנו הוא כמובן, אינו באמת בלבול, ואנחנו מכירות את השקופית הזו גם משנים קודמות, אבל הבלבול שלנו הוא בהחלט במקומו

שני בר טוביה:      כיום יש בישראל שלוש קבוצות עיקריות של מוגנים מפני הרחקה

שני בר טוביה:  הוותיקים זה האריתראים והסודנים, ועד לא מזמן גם הקונגולזים, ויש קבוצה חדשה של אוקראינים שמוגנים כרגע גם הם מפני הרחקה

שני בר טוביה:  יש גם אנשים שנמצאים כאן עם אשרה 2(א)(5) כי בקשת המקלט שלהם לא נבדקה ויש אנשים שזה המצב שלהם גם שנים אפילו אם הם לא מאותן שלוש מדינות

שני בר טוביה:       אני אתמקד בעיקר בדבריי באלו שמוגנים בפני הרחקה, זאת אומרת שזו החלטה של הממשלה במודע החליטו שלא להרחיק אותם למדינות שלהם באופן עקבי, ומול בתי המשפט, אולי לא מול התקשורת, אומרים נציגי המדינה שזה מתוך הכרה בעיקרון non-refoulement לפחות לגבי האריתראים

אליהו (אלי) רביבו: עיקרון מה?     

שני בר טוביה: עיקרון non-refoulement, זה השם שלו בלועזית עיקרון אי ההרחקה זה התרגום המדויק שלו

שני בר טוביה:  האנשים האלו שאני מדברת עליהם, שתי הקבוצות הראשונות האריתראים והסודנים חיים בסטטוס הזה מעל עשור, בין 5-12 שנים, זאת אומרת הם כולם וותיקים, והשורה התחתונה של הדברים שאני רוצה לומר ואפרט אחר כך לגביה, היא שהסיטואציה בישראל שנוצרה היא סיטואציה מאוד ייחודית בהשוואה למדינות אחרות, שחיים כאן אנשים שהמדינה מכירה בכך שהם זקוקים להגנה, ונותנת להם להישאר בשל כך ולא מרחיקה אותם כמדיניות

אליהו (אלי) רביבו: לא בהכרח, בואו נדייק

אליהו (אלי) רביבו:  מר אדלשטיין אני רוצה שנתכנס

אליהו (אלי) רביבו:  לא כל מי שמקבל אישור שהייה בדיעבד זה בגלל שהוא זקוק להגנה

שני בר טוביה: אני דיברתי על מי שכן, דיברתי על האריתראים, הסודנים והאוקראינים

אליהו (אלי) רביבו: לא לא, גם בתוך הסודנים לדוגמא, לא כל מי ששוהה כאן זה בגלל שהוא זקוק להגנה

אליהו (אלי) רביבו:  כשלמדינת ישראל אין הסכם ויחסים דיפלומטים עם מדינה כלשהי, ואסור לי שלא ברצונו של אותו מועמד להרחקה להרחיק אותו למדינת צד שלישי, אז once אני נאלץ להסכים עם הקיום שלו, אבל זה לא כי החיים שלו היו בסכנה, וזה לא בגלל שטווחים בו אם הוא יגיע לארץ המוצא שלו, ולראייה חלק לא קטן מהם מתרצים ועוזבים מרצון עם נדוניה מאוד מאוד מכובדת מאיתנו כמדינה

שני בר טוביה: אני מאוד אשמח שנדבר על יציאה מרצון, כי זה היה נושא הדוקטורנט שלי, אני ברצינות אשמח שנדבר על זה בהרחבה ומה זה המונח הזה של יציאה מרצון והאם זה כך היה בישראל? אבל זה לחלוטין סטייה מהשורה התחתונה והחשובה שאנחנו עוסקים בה

שני בר טוביה:       גם אם נגביל את עצמנו לדבר רק על אריתראים אין לי בעיה עם זה, קודם כל הם הרוב כאן, ודבר שני המדיניות שהם זוכים אליה היא זהה לחלוטין למדיניות שהסודנים זוכים אליה וגם האוקראינים זה נראה שזה הולך לאותו כיון

שני בר טוביה:  אז אין לי בעיה שבזמן שאתה שומע את הביקורת שלי תדמיין בראש רק אריתראים

שני בר טוביה:  שלגבי האריתראים המדיניות חד משמעית אומרת עקרון ה-non-refoulement, אי אפשר להחזיר אותם לאריתריאה, אין אף מדינה בעולם שמחזירה אותם לאריתריאה ולכן הם כאן ומקבלים אשרות

שני בר טוביה:  אז זה ככה לגבי המעמד שלהם

שני בר טוביה:      אז התחלתי להגיד שהסיטואציה של לתת לבן אדם להישאר כאן ללא זכויות היא סיטואציה סופר נדירה בקרב מדינות מערביות, למעשה אין אף מדינה שבאופן עקבי לקבוצה כה גדולה נותנת להישאר אבל בלי זכויות

שני בר טוביה:  כי זה גם לא אינטרס של המדינה, כי אתה מדרדר קבוצה שלמה באופן אחיד לשוליים של החברה וזה לא טוב לא אחד

שני בר טוביה:       אז ישראל היא מדינה חריגה שהיא נובעת מכמה גורמים ויש לה כמה השלכות

שני בר טוביה:  הגורם העיקרי שהיא נובעת ממנו זה מערכת המקלט, לצערי, ואני באמת משתדלת שלא לנקוט במילים חריפות, מערכת המקלט זו מערכת שראויה לכל מילה חריפה שקיימת בלקסיקון, גם מבקר המדינה אמר את זה כמובן יותר בעדינות ממני

שני בר טוביה:  בתי המשפט בערכאות שונות אמרו את זה לאורך השנים, שוב, ביותר עדינות ממני, נציבות האו"ם לפליטים, משפטנים, למעשה זה דבר די ידוע, יושב פה מבקש מקלט שמחכה עשר שנים, ולא שום דבר נדיר במיוחד

שני בר טוביה:  זו מערכת לדחיית בקשות מקלט או לאי בדיקת בקשות מקלט

שני בר טוביה:  ושוב, אפשר להרחיב על זה, אפשר על זה לדבר בשלושה דיונים והלוואי שזה יקרה בוועדה הזאת, שניכנס לעומקם של הדברים בכל מה שקשור למערכת המקלט בישראל, זה יהיה מדהים, וזו תהיה הפעם הראשונה שהכנסת עוסקת בזה ברצינות

אליהו (אלי) רביבו: אז ראשית אני מתחייב בפנייך שיש לנו את הזמן הזה, לא היום

שני בר טוביה: לקיים דיון על מערכת המקלט? מושלם

אליהו (אלי) רביבו: כן, כן, אני רק מבקש שיהיה ברור לכולנו שכשאני נענה לבקשה לנהל דיון או לזמן דיון בנושא מסוים, יש לכל מטבע שני צדדים, אוקיי? זה לא יהיה חד ערכי בחיים

אליהו (אלי) רביבו:  וצריכים לקחת בחשבון שלא בהכרח כל מה שיידון סביב אותו נושא, משרת את האג'נדה שלשמה התבקשנו לדון בזה

אליהו (אלי) רביבו:  בראש פתוח נשמע סקירה, נקבל התייחסות

אליהו (אלי) רביבו:  צריך לקיים איזשהו סיור ודיון בחפץ לב

שני בר טוביה: אני אתעכב על הנקודה הזאת כי היא חשובה, אני פגשתי את מערכת המקלט בישראל בפעם הראשונה בשנת 2015

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו רק מתכנסים, יש לנו עוד- - -     

שני בר טוביה: אוקיי, אז אני לא אתעכב על הנקודה הזאת

שני בר טוביה:  אני מקווה שאתה מאמין לי או תאמין לי שאני אגיד לך בכנות שהמפגש הראשון שלי עם מערכת המקלט בישראל היה לי, כאזרחית, מפגש עצוב

שני בר טוביה:  היה לי פשוט עצוב, הייתי בהלם

שני בר טוביה:  אבל בסדר, אנחנו שוב נגיע לנקודות האלה בדיון המשך וזה יהיה נהדר

אליהו (אלי) רביבו: אז אני רק נותן לך פה הערת ביניים, בסדר? ביקרתי לאחרונה במחלקת פנימית ט' בבית חולים, מפגש מטלטל

אליהו (אלי) רביבו:  מטלטל

אליהו (אלי) רביבו:  לא יכולתי לשתות כוס מים כמה שעות

אליהו (אלי) רביבו:  קשה

אליהו (אלי) רביבו:  לפני שבועיים הייתי יום שלם בסיור עם נציבת השב"ס בכמה בתי כלא, הצטמררתי, ויצא ליבי על חלק מהאנשים שחיים שם, שמשלמים את חובם למדינה

אליהו (אלי) רביבו:  האם עדיין ניתן לשנות את המציאות? לשנות את הנסיבות שבעטיין הם הגיעו? לא

אליהו (אלי) רביבו:  לא אלה בפנימית ט' ולא אלה שנמצאים באיילון

אליהו (אלי) רביבו:  אז אני מבין שהמפגש היה מטלטל אך זה עדיין לא הופך אותנו כמדינה למשהו שניתן היה להבין מדברייך קודם, או לא מצדיק את עצם כניסתם לארץ, ובחירתנו כמקום להיטמע בו

שני בר טוביה: אגב, הבקשות של רובם לא נדחו גם עדיין, אלא הם פשוט לא נענו

יוסף אדלשטיין: גם אלו שנדחו לא עוזבים את המדינה, זה לא משנה

אליהו (אלי) רביבו: יפה מאוד, צריך להגיד את הכל באותה נשימה

שני בר טוביה: כי הם נמצאים תחת הגנה מפני הרחקה

שני בר טוביה:  טוב מאוד שהם לא עוזבים את המדינה, כי אז היינו במצב שפליטים שבכל מקום אחר היו תחת הגנה, עזבו את מדינת ישראל חזרה לסכנה

יוסף אדלשטיין: אנחנו לא מקום אחר, אנחנו כאן ומי שנבדק ונבחן ובקשתו נדחה הוא בלאו העי נשאר כאן, אז זה לא משנה

שני בר טוביה: טוב מאוד שמי שמסוכן לו במדינתו בלאו הכי נשאר פה, כי מערכת המקלט של ישראל היא לא ערובה לכלום

שני בר טוביה:  אין פליט שמצליח לקבל מעמד פליט במדינת ישראל, אתה יודע את זה כמוני

יוסף אדלשטיין: אני בוודאי יודע

שני בר טוביה: האשרות שהם כן מקבלים כי בקשות המקלט לא נבחנות ואין מעמד תושב, ונמצאים כאן 15 שנים על אותו מעמד שציינתי, הן לא נראות כמו אשרות, ומבחינת רשות האוכלוסין הן גם בספק אשרות, הן קצרות מועד, צריך לחדש אותן לעיתים מאוד קרובות

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שאת יודעת למה

אליהו (אלי) רביבו:  מה הסיבה?     

שני בר טוביה: בטח שאני יודעת למה

שני בר טוביה:  כי המדינה מצד אחד לא יכולה להרחיק אותם, מצד שני, לא רוצה, לפחות רוב הממשלות בעשור האחרון, לא רוצה לתת להם את הזכויות שלהם

שני בר טוביה:  אז זה פתרון הביניים שנמצא

אליהו (אלי) רביבו: לא את הזכויות שלהם, חשוב שנבהיר

אליהו (אלי) רביבו:  מדינת ישראל רוצה לוודא שהיא שולטת על האירוע

אליהו (אלי) רביבו:  זה אירוע לא פשוט

אליהו (אלי) רביבו:  זה אירוע לא פשוט

שני בר טוביה: יושב ראש הוועדה הם כאן 15 שנים, בן אדם שחי 15 שנים הם חתיכת נייר שאומרים להם כל הזמן שהיא זמנית ושהוא לא יורחק למדינתו, אבל היא זמנית והיא לא מקנה לו זכויות

שני בר טוביה:  ועם המספר שכתוב עליה הוא לא יכול לשלם בכרטיס אשראי

אליהו (אלי) רביבו: זה אני מבין לחלוטין, אין לי אינטרס לגרום לו ולסביבה שלו, כפי שאמרתי קודם, להאמין ולהשתכנע שיש לו עתיד כאן, ברגע הראשון שיש לי איך להוציא אותו מכאן, אני עושה את זה לאחר כבוד, חד משמעית

אליהו (אלי) רביבו:  לא משנה אם 15 שנים, 15 ימים או 35 שנים

אליהו (אלי) רביבו:  הוא אף פעם לא היה רצוי כאן, הוא הסיג גבול, הוא עשה גניבת דעת, הוא מנצל את המשאבים שלי כמדינה שמיודעים לאוכלוסייה שזכאית לה

אליהו (אלי) רביבו:  חד משמעית

אליהו (אלי) רביבו:  זה עדיין לא אומר שבזמן שהוא כאן, אני אאפשר למישהו להתנכר לו, אני אאפשר למישהו לא לאפשר לו זכות חיים בסיסית, ואני מדגיש בסיסית

אליהו (אלי) רביבו:       אני לעולם לא ארצה שהוא יהיה שכן שלי, אני לעולם לא ארצה שהוא יצא עם הבת שלי, אני לעולם לא ארצה שהוא יצא איתי לבית מלון

אליהו (אלי) רביבו:  הוא לא רצוי כאן

אליהו (אלי) רביבו:  אל תפרשו אותי לא נכון

אליהו (אלי) רביבו:  כשאנחנו אומרים שהמדינה מאריכה מעת לעת לפרקים קצרים, so what? היא מאריכה יותר מידי, ואני מצפה מהמדינה ומרשויות האכיפה למצוא איך לצמצם את הסיבה שבעטיין היא מאריכה את השהות שלו כאן

אליהו (אלי) רביבו:  הנה אני אומר את זה גם לך מר אדלשטיין, תהיו יצירתיים, אני לא רוצה אותם כאן

אליהו (אלי) רביבו:  חד משמעית

אליהו (אלי) רביבו:       ועוד פעם אני מבהיר, ואני מבקש לא להידרש לכאן להבהרה הזאת כל פעם, כל זמן שהם כאן הם ראויים לכל הכבוד ולשוויון המעמד האזרחי כמי שעבד וצריך לקבל בזמן ומשכורת סבירה ותנאי מגורים, אם אני גם כמעסיק שלו גם אמור לדאוג לו למגורים

אליהו (אלי) רביבו:  לא לבתי מלון, לא לבתי הבראה, לא לתשלום עבודה ביום שבתון כי זה היה יום בחירה, כי אין ולא יהיה לו לעולם זכות בחירה במדינת ישראל, אם לא הובהרתי עד עכשיו, עשיתי את זה כאן ועכשיו

אליהו (אלי) רביבו:  בואי תסיימי כי אנחנו רוצים להתייחס לעוד אנשים שמחכים פה כמה שעות

שני בר טוביה: אז אני אוותר על הנקודות הספציפיות שרציתי להעלות כדי לשמוע תשובות ממר אדלשטיין כי אתה מעלה פה דברים חשובים ואני גם מעריכה את הכנות שלך

אליהו (אלי) רביבו: חד משמעית

שני בר טוביה: כל הזמן הייתי אומרת לסטודנטים שלי, מי שיגיד לי אדם לא יהודי לא צריך לחיות במדינת ישראל, נקודה

שני בר טוביה:  אני אומרת זו תפיסה קוהרנטית, היא לא התפיסה שלי- - -     

אליהו (אלי) רביבו: אוי ואבוי, אל תעלי את זה על דל שפתותיך

אליהו (אלי) רביבו:  אוי ואבוי תקשיבי, גברתי המלומדת, אני יהודי, דתי, ימני, אמוני, מאמין בלב שלם שכל מי שיש לו זכות לחיות כאן, ללא הבדל דת גזע ומין, זכאי לשוויון הזדמנויות שווה, אם לא יותר מזה

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מחויבים לו ואנחנו לא יכולים לצפות רק לערבות הדדית ולא לתת אותה

אליהו (אלי) רביבו:  אחינו הבדואים, אחינו הדרוזים, ערביי ישראל, הצ'רקסיים, הנוצרים, כל מי שנמצא פה בתושבות קבע, והוא תושב המדינה, אח שלי הוא

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא משנה אם אנחנו מאמינים באותן אמונות, זה לא משנה אם אנחנו מתפללים לאותו אל

אליהו (אלי) רביבו:  אל תבלבלו את השוהים הבלתי חוקיים עם אחינו תושבי מדינת ישראל ללא הבדלי דת גזע ומין

אליהו (אלי) רביבו:  אל תבלבלו את זה

שני בר טוביה: החצי השני של המשפט שלי - - -      

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא אל אי אפשר להתחיל אותו בכלל, כי תמיד יכולים לגזור את זה וליצור איזושהי אינטרפרטציה שהיא שונה לחלוטין מאמונתי וגישתי

שני בר טוביה: אני רק אומרת, שזה הקול שדיברו רוב הממשלות הקודמות, טענו שהן מאחדות את עיקרון הפליטים, מאחדות את עיקרון אי ההחזרה, לא רוצות למשוך את חתימתה של אמנת הפליטים, תתכבד מדינת ישראל ותעמוד במחויבותיה מתוקף הדין הבינלאומי שהיא לקחה על עצמה

שני בר טוביה:  אם הממשלה רוצה למשוך את חתימה מאמנת הפליטים אנחנו נהיה בדיוק אחר לחלוטין

שני בר טוביה:  כל מה שאנחנו אומרות זה שאם יש טענה שישראל מכבדת את החוק הבינלאומי בנושא הזה, ואם הטענה הזאת לא נכונה עובדתית אז אנחנו נהיה שם כדי להצביע על הפער הזה

שני בר טוביה:  וזה מה שרציתי לעשות היום

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי, אני מבין את מה שאת אומרת

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נצטרך לשוחח על כך ואף לנהל על כך דיון מעמיק

אליהו (אלי) רביבו:  אם גישתי הובנה מספיק או לא, אני אומר את אשר על ליבי, גם אם זה לא משתדך בהכרח לתפיסות של חלק מחבריי לקואליציה ולמחנה הימני, אז גם אם אני יושב מולכם ואני אומר דברים שנוגדים את האמונה שלכם ואת השאיפה שלכם, אני אומר אותה בנועם אבל ביושר

אורי הלוי: אני רק אגיד עוד משפט ברשותך

אורי הלוי:  אני מסכימה עם זה, ואתה אמרת את זה, שזה דורש דיון מעמיק ושזה צריך לקרות - - -     

אליהו (אלי) רביבו: נכון, וגם סיורים בחוץ

אורי הלוי: אני אולי מאותו אזור של השולחן אבל אני עובדת ציבור ועובדת מדינה, ואנחנו מזמינים אותך באמת לבוא ולנהל את השיח הזה בצורה מעמיקה, לפגוש את האנשים, להבין את הדברים שעומדים מאחורי זה

אליהו (אלי) רביבו: אני מתחייב בפניך ובפני כלל הנוכחים שאשאף לכך, בלי נדר, שגם אם חברי לאופוזיציה לא יחדלו מלילות ההטרלה הבלתי פוסקים ובמינימום זמן שיהיה לי אני אחלק את שעותיי בין המחויבויות הפרלמנטריות שלי בתוך ומחוץ למשכן, כנ"ל אצלכם, לבין ביתי

אליהו (אלי) רביבו:  מר דורון תשתית מרשות האכיפה והגביה

אליהו (אלי) רביבו:  שלום אדוני

דורון תשתית: שלום אדוני, תודה רבה, אני מבקש להעלות פן קצת שונה, אני מנהל המרכז לגביית קנסות, אחראי על גביית כל היטלי החובה שמוטלים על אזרחי מדינת ישראל, בכלל זה אגרות רכב, קנסות, וכולי

דורון תשתית:  אחת הבעית שאנחנו נתקלים בנושא הזה של עובדים זרים ומסתננים הוא שכל ארגון ממשלתי משתמש במספר מזהה אחר

דורון תשתית:  זאת אומרת אני מקבל תיק על אותו בן אדם, מספר אחד של רשות האוכלוסין, מספר אחר של ביטוח לאומי- -     

אליהו (אלי) רביבו: אוי ואבוי

דורון תשתית: - - ואני מוצא את עצמי לפעמים מחפש מחט בערמת שחת

דורון תשתית:  אנחנו פונים מפה כדי שהוועדה והחברים שלנו מרשות האוכלוסין

דורון תשתית:  צריך למצוא פתרון שגם יעזור לסוגיות שעלו פה, של מספר אחד מזהה

דורון תשתית:  אני מכיר את הרגישות שלכאורה יש בזה איזושהי התחלה של התאזרחות וכו'

דורון תשתית:  יש פתרונות אחרים, להשתמש בדרכון שלהם, אבל מדינת ישראל כשמדברת על אדם, צריך להיות לו מספר מזהה אחד וחד ערכי, שיהיה מצידי מידת הנעליים שלו, שלא יהיה שום שמץ של התאזרחות

דורון תשתית:       אבל לא יכול להיות מצב שאני מקבל ממשטרת ישראל אם הוא עשה עבירת תנועה פותחת תיק אחד, בתי משפט פותחים לי מספר אחר וכו' וכו', ואני מוקף בעשרות

דורון תשתית:  וזה לא רק לרעתם, נתקלנו עם עשרות אלפי דוחות, קורונה למשל, שמה אני אעשה עם המספר הזה? זה מספר סתמי

דורון תשתית:  ולא רק זה, אנחנו גובים פיצוי לנפגע עבירה, של עובדות בתעשיית המין וכו', ואני מקבל מספרים שאין בינם ובין המציאות שום דבר

דורון תשתית:  אני לא יכול לאתר את אותה גברת שגביתי עבורה פיצוי במאות אלפי שקלים

דורון תשתית:  אני לא חושב שזה מטרת הדיון, אני אשמח לבוא, יש לנו רעיונות

אליהו (אלי) רביבו: תן לנו לעדכן אותך שבמהלך הדיון, שלא לקחת בו חלק, אני ביקשתי, אני לא ידעתי שהמציאות הזאת קיימת, ביקשתי שכולנו נדבר באותה שפה, עם אותו שוהה, ברמת האפיון שלו על ידי טביעת אצבע, קודם כל, ובוודאי מספר מזהה כלשהו

אורי הלוי: לילדים אין מספר זיהוי בכלל

אורי הלוי:  יש לו מספר בחינוך, מספר ברווחה, מספר אחר במשרד הבריאות, כל משרד ממשלתי נותן לילדים מספר אחר

אורי הלוי:  עכשיו בואו נלך על האסונות, והנה פוקדים אסונות, רעידת אדמה קשה כל דרום תל אביב קורס חס ושלום, אין מספרים לילדים, אתה לא יודע מי ילד של מי

אורי הלוי:  אין מספרים לילדים

אורי הלוי:  7,000 ילדים ללא מספרים

אליהו (אלי) רביבו: ילד שנולד, אדוני

יוסף אדלשטיין: אדוני יושב הראש, זה בלתי סביר שאנשים פה ישבו בוועדה ויגידו דברי הבל שאין מאחוריהם שום דבר

יוסף אדלשטיין:  זה פשוט לא ייאמן

אליהו (אלי) רביבו: בשביל זה אתה פה

אורי הלוי: אנחנו אנשי מקצוע, אנחנו לא מהרחוב

יוסף אדלשטיין: את אשת מקצוע אבל- - -     

אורי הלוי: בעיריית תל אביב, אני מכירה, אני עובדת מול משרדי הממשלה אופן רשמי, אני עובדת מדינה

אורי הלוי:  אין לילדים האלה מספרים, אין

אורי הלוי:  אתה רוצה להוציא לו מספר של משרד הרווחה זה מספר אחד, בחינוך זה מספר אחר, בקופת החולים מספר אחר

אורי הלוי:  אין מספרים אנחנו יודעים את זה

יוסף אדלשטיין: יש להם מספר, זה מספר אחוד, יש להם מספר

אורי הלוי: אין להם מספר, אני רואה את כל תעודות הלידה שלהם

אורי הלוי:  כל אמא עם שניים-שלושה ילדים הולכת עם כל הרשימה של הילדים שלה עם כל המספרים לכל המשרדים השונים

יוסף אדלשטיין: יש להם הרבה מספרים אבל יש להם מספר

יוסף אדלשטיין:  מכיוון שזו חלק מהבעיה, שרשויות משרד החינוך, ומשד הבריאות והרשות המקומית, מערכות המחשוב שלהם בנויות על מספר זהות ישראלי, הם יודעים לקלוט מספרים

יוסף אדלשטיין:  אנחנו, ביקורת גבולות, כל נתין זר שמגיע למדינת ישראל מגיע עם מספר דרכון שזה הזיהוי החד ערכי שלו ובתוך מספר דרכון יש אותיות, סימנים, והם לא יודעים לקלוט את זה, ולכן, מכיוון שהם לא עשו התאמה למערכת המחשוב של זרים, אז הם ממציאים לעצמם, כל אחד, מספר רנדומלי שיוצא

יוסף אדלשטיין:       את יכולה היום לבוא למשטרה הוא ייתפס בתחנת לב תל אביב ויתנו לו מספר אחד, ואחרי יומיים יתפסו אותו ביפתח יתנו לו מספר אחר, כי נותנים לו מספר רנדומלי

יוסף אדלשטיין:  לכן אני אומר, אנחנו מכירים את הסוגייה הזאת ויש הצעת החלטה לממשלה שבוא כל הרשויות להתאים את מערכת המחשוב למספר דרכון עם סימנים ואותיות

יוסף אדלשטיין:  לבן אדם שמגיע לארץ, לא חשוב מאיפה, ישנם כאלה שיש להם סימנים בפנים, כולם יצטרכו ללמוד את המספר הזה והוא ירוץ לאורך ולרוחב, במשרד החינוך במשרד הרווחה ובעיריית תל אביב

אורי הלוי: זה לא עונה על הילדים שנולדו פה, אני רואה את תעודות הלידה שלהם ואני יודעת על מה מדובר, ולא הייתי מעיזה להגיד דברים מול יושב הראש להגיד את הדברים האלו

אליהו (אלי) רביבו: מר אדלשטיין שתי שאלות, נולד ילד לנתין זר, מנפיקים לו תעודת לידה

אליהו (אלי) רביבו:  היא ממוספרת?     

יוסף אדלשטיין: כשנולד ילד לנתין זר, בהנחה שהאמא דיווחה בבית החולים את המספר הזר שלה, בית החולים מוציא תעודת לידת חי עם המספר של האמא

יוסף אדלשטיין:  אצלנו הילד נרשם עם המספר המזהה של האמא, והוא מקבל את ספרת הביקורת 1, 2, 3 כמספר הילדים

יוסף אדלשטיין:  זאת אומרת לכל ילד יש רשומה

יוסף אדלשטיין:  מה שקורה זה לא מעט פעמים שהאמא מגיעה לבית החולים ומכל מיני סיבות שהם רוצים לשלם לא רוצים לשלם, הם אומרים שאין להם מספר מזהה והם אומרים שקוראים לה שרה

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת שאתה אומר לי שאם גברתי העובדת הסוציאלית פוגשת ילד בן שמונה שבתעודת הלידה שלו אין מספר, אנחנו יודעים שהאמא ככל הנראה לא שילמה

אורי הלוי: זה לא נכון אדוני

אורי הלוי:  אני אגיד

אורי הלוי:  אמא למשל, מבקשת מקלט, שרשות האוכלוסין וההגירה נתנה לה תעודת שהייה זמנית, 4628

אורי הלוי:  היא מוציאה את התעודה הזאת בבית החולים, היא לא ברת גירוש היא לא מפחדת, היא הולכת לעמדת האוכלוסין וההגירה ומוציאה תעודת ולד חי

אורי הלוי:  השם של האמה ושל האבא כיום, ולשמחתנו גם האבא, נרשם ללא מספר

אורי הלוי:  אין על התעודה הזאת מספר

אורי הלוי:  אתם רוצים שאני אביא דוגמאות?     

יוסף אדלשטיין: למה את אומרת דברים שאת לא אחראית עליהם?     

אורי הלוי: אני אחראית

אורי הלוי:  אולי אצלך יש איזשהו נתון פנימי

אורי הלוי:  אני אחפש יש לי בטלפון כאלה

יוסף אדלשטיין: כל מי שנולד בבית חולים והיא מסרה את ה-4628 בתעודת לידת חי מופיע השם שלה, והמספר המזהה שלה

יוסף אדלשטיין:  ברגע שתעודת לידת החי מגיעה אלינו בדחיפה מבית החולים, אנחנו רושמים את הילד פה ביחד- - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני מתנצל שאני קוטע אותך באמצע תשובה מנומקת, אני עושה את זה רק בגלל שהשתכנעתי שזה לא יסתיים בתשובה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  אני קובע, גברתי מנהלת הוועדה, שאנחנו נקיים דיון ייעודי על הנושא הזה, את תצטרכי להצטייד בכמה דוגמאות

תמר להבי: תמר להבי משרד הרווחה, בוועדה מיוחדת לפניות הציבור בחבר הכנסת פינדרוס, התקיים דיון לפני שבועיים אצל רייכלר

שני בר טוביה: רייכלר בוועדת העבודה והרווחה ושם מה שעלה, להבנתי, שמערך הדיגיטל הלאומי, בגלל שעד עכשיו לא הצליחו להשיג את הסכמת רשות האוכלוסין, מה שעלה בדיונים, אני קראתי את הפרוטוקול אחר כך, להנפיק את המספר הזה שמערך הדיגיטל הלאומי ניסה לבקש שיונפק לכל זר בישראל

שני בר טוביה:  הם עד עכשיו לא הצליחו להגיע להסכמה בינם לבין רשות האוכלוסין, אבל מערך הדיגיטל הלאומי מאוד רוצה לפתור את זה

אליהו (אלי) רביבו: אומרת לנו כאן גברתי היועצת המשפטית, שיש להם הצעה בנושא

נעה בן שבת: למערך הדיגיטל הלאומי יש הצעה בנושא פתרון

יוסף אדלשטיין: מערך הדיגיטל הלאומי מציע להביא עוד מספר פיקטיבי

אליהו (אלי) רביבו: שידרוס את האחרים?     

נועה נאמן: עורכת דין נועה נאמן מיחידת הממונה על זכויות עובדים זרים

נועה נאמן:  נפגשנו אתמול

אליהו (אלי) רביבו: נכון

נועה נאמן: בעקבות הוועדה שהייתה לפני כמה זמן, יהיה מספר אחיד לכל העובדים, זה יקל על המעסיקים לשלם גם בביטוח הלאומי, או קבלת דמי לידה אחר כך

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבין שיש כבר המון שנים החלטה כוללת שיש הצעה שרוצים לקבל, יש תובנות לגביהן, ולקדם את זה וזה בינתיים לא מתקדם

אליהו (אלי) רביבו:  עורכת דין מיטל בק הייתה אמורה להיות איתנו בזום, ביקשה את רשום הדיבור

אליהו (אלי) רביבו:  ברוכה הבאה מקרוב ומרחוק

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתנצל אבל יש לנו עוד דקה וחצי שמותר לקיים את הדיון, אז אנחנו נתכנס לתוך זה

מיטל בק: אני אקצר, שמי מיטל בק, אני עורכת דין ועובדת סוציאלית במועצה לשלום הילד

מיטל בק:  אנחנו גם מפעילים מרכז פניות וסיוע ומקבלים פניות גם מילדים חסרי מעמד

מיטל בק:  חשוב לי לומר שני דברים מרכזיים, אחד לגבי האכיפה במוסדות חינוך או לצד מוסדות חינוך, פעולת אכיפה, של כל רשות שהיא, כמובן גם של המנהל פה, כשמדובר בילדים רכים בשנים לעיני חבריהם לספסל הלימודים, היא לא מקובלת, היא מהווה כשל חמור בהתנהלות של המנהל, ופוגעת פגיעה בסיסית בילדים האלה, בזכות שלהם לחינוך, להגנה ולשוויון

מיטל בק:  לכן ברור שצריך להימנע מהמעצרים הללו

מיטל בק:       שמענו מקודם שהדברים אינם מתרחשים בשטח, זה לא המידע שמגיע אלינו

מיטל בק:  אנחנו מבקשים הבטחה והתחייבות ברורה שפקחי המנהל לא יאכפו בתוך מוסדות החינוך או לצד מוסדות החינוך לבקש מהתלמידים לצאת החוצה ולאכוף את העניינים האלה בחוץ

מיטל בק:  המסר הזה גם צרך להיות מועבר בשטח, לעובדים, למהגרים, לכל מי ששומע אותנו

מיטל בק:  אנחנו מבקשים הבטחה כזאת מהמנהל

מיטל בק:  זה הדבר הראשון

מיטל בק:      והדבר השני זה סוגיית המספר האחיד ביחד לילדים זה דבר שהובא לידי הרשות לפני מספר שנים, גם משרדי ממשלה רלוונטיים מעורבים בדבר, עדיין לא נמצא פתרון

מיטל בק:  בכל רשות ובכל משרד יש מספר אחר ואנחנו מזהים את הבעיה הזאת כבעיה רוחבית וזה מייצר קשיים אדירים במימוש זכויותיהם של הילדים

מיטל בק:  אנחנו מבקשים מהוועדה לקיים דיון שהוא יהיה ייעודי רק לנושא הזה

מיטל בק:      בנוסף, אנחנו חושבים שצריך גם לקיים דיון ביחד עם הוועדה לזכויות הילד בכלל, על מצבם של ילדים חסרי מעמד, על מימוש הזכויות שלהם לחינוך, לבריאות ולרווחה, וגם בקשה דומה אנחנו מגישים גם לוועדה לזכויות הילד, אז אנחנו מבקשים לקיים דיון משותף על זה

מיטל בק:  ואני אשמח אם מנהל ראש המנהל יוכל להתייחס לדברים שאמרתי

אליהו (אלי) רביבו: טוב, אז כפי שאמרתי קודם, יש לנו דקה וחצי, השתמשת בשתיים וחצי דקות, זה אומר שאני צריך לסיים את הדיון על פי תקנות הכנסת בעשר שניות

אליהו (אלי) רביבו:  הקשבתי בקשב למה שאמרת, את לא הראשונה שדיברת על רוב הנושאים, אנחנו עוד נדון בהם

אליהו (אלי) רביבו:  שמענו היום קולות רבים ומגוונים גם מפי הסוקרים וגם מפי בעלי התפקידים ומפעילי העמותות, הוועדה תמשיך לעסוק בעזרת ה' בסוגיות השונות שהועלו היום

אליהו (אלי) רביבו:       נקיים דיוני עומק על כל אחד מהנושאים שהחלטנו לגביהם

אליהו (אלי) רביבו:  יופץ פרוטוקול שיבטא את השיח, ואנחנו לא נשקוט על שמרינו, כפי שהתחייבתי מצד אחד כלפי השוהים, בעצם היותם שוהים במדינת ישראל, ומצד שני, ויכול להיות שתוך כדי זה ובזכות זה שאנחנו מטפלים בצרכים הסוציאליים שלהם, אנחנו ננטר אותם ונסייע להם אחר כבוד לפנות את המקום לטובת תושבי מדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:       אני מודה לכל הנוכחים, אני מורה לכל מי שהכין את עצמו לקראת הדיון הכה חשוב הזה, אני מודה לנציגי הממשלה ולגורמי האכיפה שהטריחו את עצמם ולא הספקנו להגיע אליהם ולשמוע את קולם, אני מקווה שבעזרת ה' בעתיד נספיק יותר, ובוודאי שניתן קדימות, מנהלת הוועדה ציינה בפניה את מי שהוזמן, הגיע ולא דיבר, כדי לבצע איתו אפליה מתקנת, מה שנקרא

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה לכם, הישיבה נעולה