ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 8, 2023-02-20 00:00

אוריאל בוסו: בוקר טוב לכולם, היום יום שני, כ"ט בשבט התשפ"ג, 14 בפברואר, 2023

אוריאל בוסו:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות בנושא ועדת סל התרופות לשנת 2023: עבודת הוועדה, המלצותיה ואתגריה

אוריאל בוסו:  קודם כל להגיע היום לוועדה זה היה אתגר בפני עצמו

אוריאל בוסו:  אני מעריך ואני מאמין שביום רגיל החדר היה הרבה יותר עמוס גם מצד חברי הוועדה שמאוד התעניינו והביעו התעניינות בנושא, ומשאר אנשי מקצוע וגורמים חיצוניים שחלקם ביקשו אפילו להשתתף בזום

אוריאל בוסו:  כמובן שהעדפתי קודם כל להגיע

אוריאל בוסו:  אם לחברי כנסת זה היה אתגר להגיע היום, אז על אחת כמה וכמה אתם

אוריאל בוסו:       לפני מספר ימים אישרה הממשלה לבקשת למעשה שר הבריאות שהיה מספר ימים אמנם במשרד, את המלצת הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות, מה שמכונה בפי כל, ועדת סל התרופות, וכך אישרה הכנסת למעלה מ-120 תרופות וטכנולוגיות בעלות כוללת של 650 מיליון שקלים לשנת 2023

אוריאל בוסו:       חשוב לציין שהשנה לבד נוספו 100 מיליון שקלים יותר משנה שעברה, ועל כך קודם כל אני רוצה לברך את יושב-ראש תנועת ש"ס הרב אריה דרעי, שמלבד הפרק הכול כך חשוב שהוא שם בנושא הבריאות, הוא ייחס חשיבות רבה לתוספת משמעותית לסל הבריאות, לסל החשוב הזה שאנחנו יודעים כמה חיי אדם תלויים בו, ואנחנו מודים לו בשם אזרחי מדינת ישראל

אוריאל בוסו:      תקציב סל התרופות הוא אחד מהתקציבים החשובים במערכת הבריאות, יהיו אף יגידו, החשוב מכולם מאחר שההחלטות של ועדת הסל משפיעות באופן ישיר על חייהם ואיכות חייהם של אנשים רבים שמחכים לבשורה בעניינם

אוריאל בוסו:  עלינו כוועדת הבריאות של הכנסת מוטלת אחריות כבדה וחשובה לפקח ולוודא כי החלטות ועדת הסל מתממשות הלכה למעשה, וכי התקציב המיועד ליישום ההחלטות אכן קיים וזמין לביצוע, וכי הוא משמש לייעודו לטיפול רפואי ולהצלת חיים בהתאם להוראות חוק ביטוח בריאות ממלכתי

אוריאל בוסו:       אני מאמין כי שקיפות מובילה למקצועיות וליעילות רבה יותר של המערכת הציבורית בכלל ושל מערכת הבריאות בפרט

אוריאל בוסו:  זו גם הסיבה שבגינה ביקשתי לקיים את הדיון החשוב הזה דווקא היום לאחר שהוועדה סיימה את עבודתה בצורה מקצועית ומסודרת ללא כל התערבות או לחצים

אוריאל בוסו:  מצד שני, במועד שהוא סמוך וקרוב למועד החלטת הממשלה לקראת אישור תקציב המדינה לשנה זו

אוריאל בוסו:       לדיון הבוקר הוזמנו אורחים חשובים ומכובדים שעוסקים ועסקו ימים ולילות בדיוני ועדת הסל ואנחנו מודים להם מראש על בואם, ביניהם פרופ' דינה בן יהודה, יושבת-ראש הוועדה, ד"ר אסנת לוקסנבורג, מרכזת הוועדה ועוד שלל תפקידים, משרד הבריאות, וכמובן דניאל לנדסברגר

אוריאל בוסו:      נבקש תחילה לשמוע סקירה מחברי הוועדה על תפקיד עבודת הוועדה והסמכויות שלה, ובין היתר נבקש לשמוע על השיקולים והערכים המנחים את הוועדה, התחומים המרכזיים של התרופות והטכנולוגיות שהוכנסו השנה לסל ומספרם, מספר המבוטחים המוערך שיקבל מענה, על הקשיים והאתגרים המרכזיים בעבודת הוועדה וכן על המסגרת התקציבית המלאה שעומדת לרשות סל התרופות ודרכי מימושו

אוריאל בוסו:       ובכן, קודם כל אני חושב, אולי ד"ר אסנת לוקסנבורג תתחיל ותאמר מספר דברים ולאחר מכן נשמע את פרופ' דינה בן יהודה בסקירה ראשונית

אסנת לוקסנבורג: תודה רבה יושב-ראש הוועדה

אסנת לוקסנבורג:  אני אתחיל ואומר שלמרות הרבה מאוד נושאים שאנחנו עוסקים בהם במשרד הבריאות, גם אנחנו רואים בזה אחד הנושאים הכי רגישים, עם האחריות המאוד מאוד גדולה, כי אנחנו מרגישים את אמון הציבור והממשלה בזה שאנחנו נעשה את הכי טוב שאפשר ומה שנותנים בידינו, ואת השליחות הציבורית שמלווה את זה

אסנת לוקסנבורג:      בישראל יש לנו תהליך ייחודי, הוא לא קיים בשום מקום בעולם

אסנת לוקסנבורג:  הוא תהליך שלאורך השנים עבר והפך להיות תהליך שמשתף את כל הגורמים הרלוונטיים במערכת

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו יודעים שהרבה דנים על סל שירותי הבריאות, אבל אנחנו רוצים לעשות סדר לטובת כל מי שגם נוכח פה וגם רואה אותנו בשידור, ואנחנו נתחיל ברשותך במצגת קצרה שמסבירה על התהליך

אסנת לוקסנבורג:  אחר כך אנחנו נפרט מה קרה השנה

אסנת לוקסנבורג:  פרופ' בן יהודה תסביר את נקודת המבט שלה ואיך היא ראתה את כל התהליך, וכמובן גורמים אחרים שהיו שותפים פה

אסנת לוקסנבורג:      אני רוצה להציג

אסנת לוקסנבורג:  לצידי יושבת מגיסטר טל מורגנשטיין שהיא מנהלת את האגף להערכת טכנולוגיות בסל שירותי הבריאות

אסנת לוקסנבורג:  זה אגף שעושה את העבודה המקצועית שמהווה בסיס לוועדת הסל, ואנחנו נציג את המצגת לסירוגין

אסנת לוקסנבורג:  בבקשה, טל

טל מורגנשטיין: בוקר טוב לכולם, מאוד מרגש לדבר על הסל תמיד, במיוחד אחרי 25 שנים שאנחנו בתהליך עצמו, אז זה סוג של גם דרך טובה לסכם אותו

טל מורגנשטיין:  אסנת

אסנת לוקסנבורג: (הצגת מצגת)     בעיקרון כשאנחנו מדברים על עדכון הסל או התקציב שניתן כל שנה, זה בעצם הרובריקה העליונה שקוראים לה עדכון הסל

אסנת לוקסנבורג:  מעבר לזה, היות והסל הוא סל של 61 מיליארד שקל ויש בו אלפי פריטים, יש המון סוגיות שבמשך השנה אנחנו עוסקים בהן, שאנחנו קוראים לזה ניהול הסל

אסנת לוקסנבורג:  למשל, כשקורים כל מיני דברים של שינויים פרוטוקוליים טיפוליים, מה עושים, מה ההנחיות שצריך לתת, טכנולוגיות שלא מקבלות מענה דרך הסל כי הן לא מתאימות לסל, ואנחנו ניתן פירוט על הדברים האלה, וכל הדינמיות וגם איך מתנהלים מול אי הוודאות התקציבית

אסנת לוקסנבורג:  ועדת הסל היא בעצם המלבן העליון שמדבר על עדכון הסל, אבל צריך להבין שזה נכנס לקונטקסט של עשייה מלאה של ניהול הסל הגדול הזה

טל מורגנשטיין: טוב, אז בעצם כל התשתית החוקית שבה אנחנו פועלים בעצם נובעת מחוק ביטוח בריאות ממלכתי

טל מורגנשטיין:  חוק בריאות ממלכתי הוחל בשנת 1995 אחרי לא מעט רעיונות והצעות שהתחילו אפילו לפני קום המדינה, של הקונספט הזה באמת של רפואה ציבורית, והוגי החוק קבעו שלושה עקרונות שהם בעצם עקרונות הבסיס והקווים המנחים בעצם לתהליך של הסל כולו שבעצם מתבסס על שלושה עקרונות: של צדק, שוויון ועזרה הדדית

טל מורגנשטיין:      הסל עצמו שהוא חלק מתוך השירותים שמפורטים בתוך החוק עצמו, בעצם מתבסס על השירותים שניתנו במועד הקובע שזה היה שנת 1994, ורוח המחוקק באה ואמרה, בוא ניישר קו ובעצם ניתן את השירותים שניתנים למרב הציבור באותה עת, ולכן לקחו את סל השירותים שנתנה קופת חולים כללית ב-1 בינואר 1994 שהוא בעצם הבסיס לכל השירותים שנותנות קופות החולים

טל מורגנשטיין:  קופת חולים כללית אז ביטחה קרוב ל-70% מהאוכלוסייה, אז היה בזה הרבה היגיון, והשירותים שהמדינה נותנת, מספר שירותים, לא הרבה, אבל עדיין שבאחריות המדינה, בין היתר מכשירי שיקום וניידות, נושא של רפואה מונעת

טל מורגנשטיין:  מי שזוכר, גם בריאות הנפש שכרפורמה עברה בשנת 2015 לאחריות קופות החולים

טל מורגנשטיין:  כוונת המחוקק הייתה שכל השירותים בסופו של דבר יעברו לאחריות קופות החולים

טל מורגנשטיין:      הכסף עצמו שהתחיל נדמה לי בסכום של 12

טל מורגנשטיין: 5 מיליארד שקלים בשנת 1995, נכון להיום זה הנתונים של ינואר 2022

טל מורגנשטיין:  ינואר 2023, כמובן שהסכומים הם יותר גבוהים אבל הדברים האלה כל הזמן מתעדכנים

טל מורגנשטיין:  נכון לינואר שנה שעברה הסכום היה כבר למעלה מ-60 מיליארדי שקלים

טל מורגנשטיין:  הסכום הזה מתחלק בין קופות החולים לפי נוסחת קפיטציה

טל מורגנשטיין:  מעבר לזה יש עוד לפני נוסחת הקפיטציה חמש מחלות שמוגדרות בחוק כמחלות קשות

טל מורגנשטיין:  זה לא תואם בהכרח את ההגדרה של חברות ביטוח פרטיות או של ביטוח לאומי, אבל חמשת המחלות שמוגדרות כמחלות קשות הן חולי דיאליזה, תלסמיה, המופיליה, גושה ונשאיHIV וחולי איידס, ועבורם הקופות מקבלות פר מטופל שהן מדווחות עליו, סכום שמוגדר

טל מורגנשטיין:  הסכום, אתם רואים פה בשקף עצמו

טל מורגנשטיין:  זה לא שיטה של ביטוח אבל זה בעצם שיפוי

טל מורגנשטיין:  בביטוח יש חלוקת סיכונים

טל מורגנשטיין:  כאן בפירוש אין חלוקת סיכונים כי הקופות מקבלות פר מבוטח שהן מדווחים עליו

אוריאל בוסו: לסעיפים הספציפיים הללו

טל מורגנשטיין: נכון, רק חולים מטופלים במחלות הללו, ועבורם הם מקבלים את אותם סכומי כסף

טל מורגנשטיין:  הסכום הזה שהוא מתמצע לאזור ה-3 מיליארד שקלים יורד מאותם 60 ומשהו מיליארדי שקלים ואז זה מתחלק בעצם בין קופות החולים לפי נוסחה שמפקטרת פנימה שלושה גורמים, האחד זה גילו של המבוטח, השני זה המגדר שלו והשלישי זה אם הוא גר בפריפריה או לא

טל מורגנשטיין:  זו נוסחה מעניינת שבעיקר מראה שבאמת אנחנו צורכים שירותי בריאות בצורה שונה לפי הגיל שלנו, גם לפי מגדר, והנושא של הפריפריה באמת נועד לקדם שירותים בפריפריה ולגרום לקופות החולים לפתח יותר את השירותים הללו כי הם מקבלים עבור אותם מבוטחים יותר כסף

טל מורגנשטיין:      הסל עצמו מתעדכן בשלוש דרכים

טל מורגנשטיין:  הדרך הראשונה היא בעדכון של מדד יוקר הבריאות

טל מורגנשטיין:  הוא מדד שמופיע בחוק מיום החלת החוק, הועבר כמה אדפטציות מבחינת ההרכב שלו, אבל בגדול הוא כולל שלושה מרכיבים גדולים: אחד, הנושא של מדד המחירים לצרכן, השני, הנושא של כוח אדם, והנושא האחרון זה תשומות הבנייה

טל מורגנשטיין:  זה סך הכול בגדול

טל מורגנשטיין:  זה מדד שמתעדכן אחת לשנה בחודש יוני, מופיע בחוק

טל מורגנשטיין:       המדד השני שמעדכן הוא המדד הדמוגרפי שעד לפני שנה וקצת היה משהו שהיה במשא ומתן בלבד בין משרד הבריאות, משרד האוצר, ולא היה אוטומטי, והחל מינואר 2022 זה עדכון אוטומטי דמוגרפי שמשקף גם את הגידול הדמוגרפי ועוד תוספת של 0

טל מורגנשטיין: 209% אם אני לא טועה, על הנושא של הזדקנות האוכלוסייה

טל מורגנשטיין:       הדבר היחיד שלא מתעדכן באופן קבוע לצערנו זה הנושא של העדכון הטכנולוגי, זאת אומרת תוספת של טכנולוגיות ותרופות חדשות

טל מורגנשטיין:  כשאנחנו מדברים על טכנולוגיה רפואית אנחנו מתייחסים לתרופות, לאביזרים, מכשור, פרוצדורות, הסעות לדיאליזה, ביקורי רופא, בדיקות מעבדה

טל מורגנשטיין:  הטווח הוא עצום

טל מורגנשטיין:  כשאני אומרת טכנולוגיה אני בעצם מתייחסת לכולן

טל מורגנשטיין:       העדכון הטכנולוגי משנת 1995 שהחוק נכנס לתוקף ועד כה, אתם רואים, הוא קצת לא יציב, נקרא לזה בלשון המעטה

טל מורגנשטיין:  אנחנו מאמינים שיש צורך בעדכון טכנולוגי קבוע של בין 1

טל מורגנשטיין: 5% ל-2% מעלות הסל

טל מורגנשטיין:  זה עוד לא קרה

טל מורגנשטיין:  ייאמר שהיו כמה וכמה הצעות חוק בנושא

טל מורגנשטיין:  אנחנו מקווים שזה יקודם בעתיד

טל מורגנשטיין:  כן אפשר לראות שבהסכמים תלת-שנתיים בין הבריאות לאוצר שהחלו משנת 2008 אם אני לא טועה, אנחנו בעצם רואים קצת יותר יציבות

טל מורגנשטיין:  אנחנו כן יודעים לקראת מה אנחנו הולכים

טל מורגנשטיין:  זה מאפשר לבנות תוכניות קצת יותר ארוכות טווח, ובאמת אנחנו רואים עלייה ברוכה לאורך השנים האחרונות במיוחד בתקציב לתוספת הטכנולוגית לסל, במיוחד בשנה האחרונה, אותם 100 מיליוני שקלים בנוסף ל-550 שהיו, שזה בעצם 150 כי התקצוב המקורי דיבר על 500 מיליון לתוספת השנה

טל מורגנשטיין:  תוספת מאוד ברוכה

טל מורגנשטיין:  אני חושבת שהיא אפשרה לוועדה לעשות המון דברים שהיא לא חשבה שהיא תוכל לעשות בפועל, אז אנחנו מודים שוב ומאוד מקווים שהמגמה הזאת תמשיך הלאה

אסנת לוקסנבורג: אני רק אדגיש את החשיבות

אסנת לוקסנבורג:  ברגע שיש לנו ודאות של כמה שנים ואנחנו יודעים מה הסכום שצפוי, אנחנו יודעים לתכנן יותר טוב

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו גם יודעים לנצל את התקציב בצורה יותר מקסימלית

אסנת לוקסנבורג:  לדוגמה, לבוא ולהגיד, בואו נבחן איך תהיה ההטמעה והכניסה של הטכנולוגיה

אסנת לוקסנבורג:  במידה והיא לא נכנסת אנחנו לוקחים טווחי ביטחון שאנחנו יכולים לתת להם מענה בשנים לאחר מכן או לחילופין לחסוך אותם למדינה כתוצאה מזה שאנחנו רואים מה קורה בפועל

אסנת לוקסנבורג:      דברים כאלה או לדוגמה אם אנחנו יודעים שיש לנו שנה מסוימת שאנחנו רוצים להשקיע יותר בסוכרת אבל אנחנו אומרים, אולי בשנה הבאה לא יהיה תקציב או יהיה תקציב נורא נמוך, אז אולי צריך לחלק את זה בין כמה מחלות, אז במקום ליצור איזושהי חבילה יותר כוללנית ולהגיד, אוקיי, השנה יותר מטפלים בסוכרת אבל בשנה הבאה נדע לתת מענה מפצה ליתר לחץ דם או למחלות סרטן וכו', אנחנו צריכים כל שנה ושנה, אלא אם כן יש הסכם תלת-שנתי או איזושהי ודאות אחרת, אנחנו צריכים להסתכל על זה בצורה הרגעית ולא מתוך תכנון יותר חכם

אוריאל בוסו: איפה נקבע העדכון הדמוגרפי למשל, קבוע?     

טל מורגנשטיין: הייתה החלטת ממשלה באוגוסט 2021 אם אני לא טועה, שקיבעה את זה סופית

אסנת לוקסנבורג: זו החלטת ממשלה

ליאור ברק: אני סמנכ"ל קופות חולים, משרד הבריאות

ליאור ברק:  בחוק מופיע עדכון מדד יוקר הבריאות, זאת אומרת המדדים שמקדמים את הסל

ליאור ברק:  העדכון הדמוגרפי ועדכון הטכנולוגיות נקבעים בהחלטות ממשלה

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  בבקשה

טל מורגנשטיין: כמו שאסנת אמרה קודם, התהליך עצמו תמיד תופס כותרות ברגע שהוועדה הציבורית מתמנה, שזה בדרך כלל קצת אחרי החגים, אבל בפועל התהליך הוא תהליך שנמשך לאורך כל השנה, בעצם מתחיל בינואר ומסתיים בינואר של שנה אחריו

טל מורגנשטיין:  אנחנו כבר התחלנו בעצם את התהליך של 2024 בפרסום של קול קורא שמאפשר לכל מי שרוצה להגיש בקשות

טל מורגנשטיין:  יש נוהל שמופיע באתר האינטרנט של משרד הבריאות

טל מורגנשטיין:  יש אתר ייעודי לוועדת הסל מידי שנה והוא בעצם מפרט את הנהלים להגשה

טל מורגנשטיין:  אני מדגישה שוב, זה לא רק גורמים מסחריים

טל מורגנשטיין:  זה מגיע מכל המערכת, החל כמובן מגורמים מסחריים כי הם המגישים העיקריים, אבל לא רק

טל מורגנשטיין:  מרופאים, מעמותות חולים, מהחולים עצמם וכן הלאה

טל מורגנשטיין:  אנחנו נגיע לזה בהמשך

טל מורגנשטיין:       אנחנו באגף שאני מנהלת, האגף להערכה טכנולוגיות בסל הבריאות, בעצם מקבלים את ההצעות

טל מורגנשטיין:  שנה שעברה היו מעל 950 בקשות שונות

טל מורגנשטיין:  אנחנו מעבדים אותן ברמה שתאפשר לוועדה הציבורית לקבל החלטות

אוריאל בוסו: 950 בקשות זה מעבר לבקשות שהן כל שנה נוספות או כלל הבקשות?     

טל מורגנשטיין: כלל הבקשות

טל מורגנשטיין:  בחלוקה גסה כמחצית הן חדשות לחלוטין ומחצית הן או בקשות חוזרות או בקשות לשנות את מסגרת ההכללה שנקבעה

טל מורגנשטיין:  לדוגמה, תכשיר מסוים כמו שאסנת סיפרה על סוכרת, קשה להכניס טיפולים לכל חולי הסוכרת בישראל כשמספרם עובר את החצי מיליון, ולכן הרבה פעמים אנחנו מכניסים לפי קריטריונים מסוימים

טל מורגנשטיין:  יכול להיות בקווי טיפול יותר מתקדמים, יכול להיות שאנחנו נכניס את זה לחולים עם מאפיינים קליניים מסוימים כמו רמות סוכר יותר גבוהות, משקל, מחלות רקע, ואז הרבה פעמים הבקשות באות להרחיב בעצם את המסגרת הקיימת בסל, זאת אומרת בוא נוריד את רמות הסוכר, נאפשר את זה לכלל החולים בלי מחלות רקע

אסנת לוקסנבורג: הרחבת אוכלוסיות לזכאות של אוכלוסיות שלמות

טל מורגנשטיין: אנחנו במקביל מנסים לשתף את השטח בחומר שאנחנו מכינים עצמו, ואנחנו יוצאים בחודש יוני בדרך כלל בפנייה לכלל הגורמים המקצועיים בשטח, ההסתדרות הרפואית והמועצות הלאומיות שמייעצות למשרד הבריאות, סדר גודל של למעלה מ-80 גורמים שונים שאנחנו מבקשים את התייחסותם ברמת הצורך בשטח, ואת כל זה אנחנו מייצרים לכדי ספרים עבי כרס

טל מורגנשטיין:  מי שהיה חבר בוועדה מכיר אותם, אבל אלפי עמודים

טל מורגנשטיין:  יש תמונה בהמשך, סדר גודל של למעלה מ-9,000 עמודים השנה, שמהווים את הבסיס הראשוני לדיוני הוועדה

טל מורגנשטיין:      הוועדה עצמה מתמנה בדרך כלל באזור החגים, ועדה שממונה על ידי שרי הבריאות והאוצר בהתאם לסעיף 8(ב) בחוק

טל מורגנשטיין:  בעצם ההחלטות על הדברים האלה נעשות באישור ממשלה ושר בריאות ושר אוצר

טל מורגנשטיין:  ההחלטות עצמן, אחד מהדברים שאנחנו אומרים שמאוד ייחודי לתהליך פה בארץ מעבר להרבה מאפיינים שעוד רגע נפרט, הוא העובדה שהיישום של ההחלטות הוא מאוד מאוד מהיר

טל מורגנשטיין:  הוועדה מסיימת את עבודתה ובדרך כלל בתוך מספר שבועות הקופות כבר מתחילות ליישם

טל מורגנשטיין:  אנחנו תמיד אומרים שהכסף בא בעקבות ההחלטות וזה מה שבעצם מאפשר גם את היישום המהיר ואת ההנגשה לחולים עצמם

טל מורגנשטיין:      יש סדרת כתבות, אני מאוד אוהבת את סדרת הכתבות האלה שכתבה הילה וייסברג בגלובס לפני שלוש שנים וחצי, בסוף 2019 כשהיא בעצם בחנה את ההיבטים הכלכליים של עבודת הסל

טל מורגנשטיין:  אני ממליצה בחום למי שרוצה לקרוא

טל מורגנשטיין:  היו שם כמה סרטונים מאוד מעניינים שהיא עשתה, הלכה וראיינה את כל המערכת וכו'

טל מורגנשטיין:  זה אינפוגרפיקה יפה של התהליך, טיפה דרמטי במלל

טל מורגנשטיין:  אנחנו יכולים לעבור על זה

טל מורגנשטיין:  זה בעצם מדברר את מה שאמרתי קודם, רק בצורה יותר יפה ברמה הגרפית

אסנת לוקסנבורג: אולי פה המקום להזכיר שהעיתונאים יושבים בדיוני הוועדה וערים וחשופים לכל הדיונים הפנימיים של הוועדה

אסנת לוקסנבורג:  הדבר היחידי שהם מתבקשים זה לא לצטט אנשים בשמם, של מי אמר מה כדי לאפשר לחברי הוועדה לעשות דיון פתוח בתוך הדבר

טל מורגנשטיין: זה העמוד של ועדת הסל

טל מורגנשטיין:  אפשר פשוט לעשות חיפוש, "ועדת סל 2023–2024"

טל מורגנשטיין:  עקרונית מצוי שם כל החומר כולל נהלים להגשות

טל מורגנשטיין:  עוד רגע נדבר גם על הפיילוט של החולים שקרוב אישית מאוד לליבי

טל מורגנשטיין:  הנושא של הפרוטוקולים

טל מורגנשטיין:  כל ישיבות הוועדה מתומללות והפרוטוקולים משנת, אנחנו לא זוכרות אבל נמצאים שם, לפחות עשר שנים לפי דעתי, אם לא יותר

טל מורגנשטיין:       גם הקול הקורא מופיע כחוזר מנכ"ל

טל מורגנשטיין:  הוא בדרך כלל החוזר מנכ"ל השני בכל שנה, כי הראשון הוא הסל הקודם

טל מורגנשטיין:  זה באמת גם קרה השנה

טל מורגנשטיין:      כל הבקשות שמוגשות אלינו עוברות בעצם איזשהו סינון ראשוני, האם הן מתאימות לדיוני הוועדה, כי לא כל בקשה שמוגשת בעצם מתאימה להיות כלולה בסל

טל מורגנשטיין:  הרבה פעמים זה ארגון של תשתיות או שירותים שניתנים רק בבתי חולים או סוגיות תמחוריות אבל לא דברים שהם מוגדרים כטכנולוגיה חדשה

טל מורגנשטיין:  בשביל זה יש פורום פנימי בתוך משרד הבריאות שמורכב לפי דעתי מכל הגורמים הרלוונטיים הקיימים האפשריים במשרד הבריאות, שזה כמובן חטיבה טכנולוגית שבראשה עומדת ד"ר לוקסנבורג, ומתוך החטיבה האגף שלי, האגף למדיניות טכנולוגיות רפואיות, הלשכה המשפטית כמובן, האגף לפיקוח על קופות חולים, אגף תקציבים, נציבות קבילות הציבור

טל מורגנשטיין:  כולם יושבים ביחד ועוברים תרופה-תרופה, טכנולוגיה-טכנולוגיה ובודקים האם היא מתאימה להמשך דיון או לא

טל מורגנשטיין:       פורום טכנולוגיות, אחרי שהוא מקבל את ההחלטות שלו, במידה והוחלט שמשהו לא מתאים לעלות לדיוני הוועדה, נעשית פנייה בחזרה אל בעל ההגשה, מי שהגיש את הבקשה עם הנימוקים מדוע הבקשה לא רלוונטית או האם הופנה לטיפול על ידי גורם אחר בתוך משרד הבריאות, ואנחנו גם מאפשרים דיון מחדש במידה ובעל הבקשה רוצה לדון בסוגיה מחדש

טל מורגנשטיין:  עשינו את זה גם בעבר

טל מורגנשטיין:       חלק מהדברים שאנחנו באמת מנפים החוצה זה תרופות לדוגמה שניתנות רק במסגרת אשפוזית

טל מורגנשטיין:  כמו שאמרתי, הסל עצמו מתייחס לקהילה

טל מורגנשטיין:  בתי החולים הם סוברנים להחלטות שלהם והסל לא חל עליהם

טל מורגנשטיין:  הנושא של זמינות של תרופות, אם זה ברמת הרישום, אם זה ברמה שאמנם הן נרשמו אבל אנחנו יודעים שהן לא יהיו נגישות באותה שנה, אז אנחנו לא נעלה אותן לדיונים

אסנת לוקסנבורג: אולי כדאי להגיד פה, סליחה שאני קוטעת, אנחנו באמת יכולים להתגאות בזה שלוועדת הסל מגיעים הדברים הכי חדשניים שיש, לדיון

אסנת לוקסנבורג:  דברים שרק אושרו ב-FAD או רק אושרו במקום אחר מגיעים לפה

אסנת לוקסנבורג:  לפעמים החברות נמצאות בסיטואציה שקווי הייצור שלהן העולמיים לא יכולים להדביק את הצרכים העולמיים, ואז הרבה פעמים כשאנחנו בודקים, אנחנו מגלים, אוקיי, הדבר הזה הוא מצוין והיינו רוצים להכניס את זה לאוכלוסייה רחבה, אבל החברה לא יכולה להתחייב שהיא תוכל להביא את זה באותה שנה לארץ בהיקפים שאנחנו צריכים

אסנת לוקסנבורג:  היות ויש כל כך הרבה דברים שרוצים להיכנס לסל, בדרך כלל אנחנו מתחילים בכ-3–4 מיליארד שקל ומסיימים, השנה ב-650, אז אתם מבינים שהרבה מאוד דברים מאוד מאוד חשובים עדיין נותרים מחוץ לסל, ולכן בסיטואציה כזאת אנחנו חייבים ודאות של מה שאנחנו כרגע השנה מכלילים בסל, המטופלים אכן יוכלו לקבל את זה

אסנת לוקסנבורג:  זאת הסיבה לדברים האלה

נעה בן שבת: זה הסינון שעושה הפורום הטכנולוגי?     

אסנת לוקסנבורג: זה סינון כי לדוגמה אנחנו מקבלים מראש

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו כל הזמן נמצאים בדיאלוג ויודעים

אסנת לוקסנבורג:  אומרים לנו לדוגמה, ישראל תוכל לקבל רק 10,000 יחידות בשנה

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו אומרים, סליחה, אבל אם אנחנו צריכים את זה ל-200,000, אז ה-10,000 האלה לא נותנים לנו את המענה

יאסר חוג'יראת: אני יכול לשאול שאלה, ברשותכם?     

אסנת לוקסנבורג: כן

יאסר חוג'יראת: מתוך ה-950 בקשות שהגיעו למשרד הבריאות, מי שעושה את הסינון זה בעצם צוות של משרד הבריאות?     

אסנת לוקסנבורג: נכון

יאסר חוג'יראת: וזה עובר לוועדה הציבורית והיא מחליטה איזה תרופה תיכנס לסל או לא

אסנת לוקסנבורג: נכון

אסנת לוקסנבורג:  מה שמתאים הולך לוועדה

אסנת לוקסנבורג:  הוועדה היא עצמאית

יאסר חוג'יראת: הוועדה הציבורית מורכבת מוועדה ציבורית?     

אסנת לוקסנבורג: תיכף נראה

יאסר חוג'יראת: למה בתוך הוועדה שעושה את הסינון אין גם נציגות ציבורית מחוץ למשרד?     

אסנת לוקסנבורג: זה נושאים נורא מקצועיים שנוגעים לפררוגטיבה של המשרד לפרש את זה

אסנת לוקסנבורג:  זה סמכות גם מקצועית וגם משפטית של המשרד

אסנת לוקסנבורג:  זה גם הגיע לערכאות וכו', וככה גם נקבע

אסנת לוקסנבורג:  עקרונית, מדובר פה על פסיקות שקרו בעבר על ידי נציבת קבילות הציבור לדוגמה, שלפי החוק היא הסמכות לעשות את זה

אסנת לוקסנבורג:  פרשנות משפטית של זחילה טכנולוגית, כל מיני נושאים שהם נושאים פנימיים של עשייה בתוך המשרד לאורך כל השנה

אסנת לוקסנבורג:  הדברים האלה הם מאוד ברורים

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו ניתן דוגמאות, אז אתם תיראו אחר כך

אסנת לוקסנבורג:  אם זה לדוגמה לתשתית טכנולוגית, תיכף תיראו את זה, בעיקר זה בעולמות האלה

אסנת לוקסנבורג:  לתשתית מכשורית שבאה לתוך בית חולים, לתוך חדר ניתוח, אז ברור לנו שזה לא דבר שהמקום שלו זה הסל

אסנת לוקסנבורג:  המקום שלו מבחינת איכות הטיפול וצריך שזה יינתן בתוך מערכת הבריאות, אבל המקום שלו זה תקצוב לתשתיות בתי חולים ולאו דווקא מתוך הסל, אז הדברים הם מאוד בעשייה המקצועית של משרד הבריאות בהקשר הזה

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו תיכף נפרט

יאסר חוג'יראת: לא השתכנעתי כי בסך הכול אתם בעצם, איך שאומרים, אתם מגבילים

יאסר חוג'יראת:  ברגע שאתם מעביריםX בקשות לוועדה הציבורית, אז הוועדה הציבורית בעצם מוגבלת, היא לא רואה מה שהיה לפני והיא לא יודעת מה היה לפני

יאסר חוג'יראת:  אתם בעצם לוקחים את כל האחריות על הסינון והם רק באים לתת את החותמת להחליט מתוך ה-450, כמה לקחת

אסנת לוקסנבורג: קודם כל ועדת הסל אף פעם לא נותנת את החותמת

אסנת לוקסנבורג:  היא ועדה עצמאית לחלוטין לקבל את ההחלטות שלה

יאסר חוג'יראת: למה הם בעצם לא עושים את הסינון? הם הגורם המקצועי בעיניי

יאסר חוג'יראת:  אם אני סומך עליהם לבחור איזה מתוך ה-450, אז לדעתי הם צריכים לעשות את הסינון הראשוני

יאסר חוג'יראת:  זו דעתי

משה-זאב פלדמן: אני יו"ר ארגון רופאי המדינה

משה-זאב פלדמן:  הדרג המקצועי במשרד שעושה את הסינון, האם הוא פוסל או שהוא נותן דירוג?     

אסנת לוקסנבורג: לא

אסנת לוקסנבורג:  הוא מגדיר מה יכול לעלות מבחינת ההתאמה

אסנת לוקסנבורג:  תיראו, יש לנו מגוון ומנעד מאוד רחב של סוגים של בקשות, מבקשות שהן חצי הלצה, בואו תכניסו את השוקולד לסל, ועד סוגיות שהן סוגיות שקשורות לתמחור של שירותים, לבוא ולהגיד, רגע, אנחנו רוצים לעשות שישלמו יותר עבור X, Y, Z

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו בתוך המשרד יודעים שזה נמצא בתוך הסל

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו יודעים מה המסלול המתאים ואנחנו מעבירים הלאה

אסנת לוקסנבורג:       ועדת הסל עובדת באינטנסיביות בלתי רגילה

אסנת לוקסנבורג:  תחשוב על זה שמה שאנחנו מעבירים לה, הם עובדים בתדירות של ימים שמתחילים ב-07:00 דיונים ומסתיימים מאוחר

אסנת לוקסנבורג:  הם עוברים על 9,000 עמודים של דברים מקצועיים

אסנת לוקסנבורג:  במידה וועדת הסל הייתה צריכה להתעסק גם בכל הדיונים האלה, היא הייתה צריכה להתחיל יחד איתנו בתהליך הזה כבר באזור מרץ-אפריל ולעבוד לאורך כל השנה

אסנת לוקסנבורג:  זה ועדה שחלקה הגדול אנשים בהתנדבות, גם נציגי ציבור, גם רופאים מהשטח וכו', ולכן הקונספט של התהליך זה איפה שברור שזה לא המקום, אנחנו צריכים לייצר לוועדה את הסביבה שבתוכה היא המתאימה עבורה

אסנת לוקסנבורג:  יש פה תהליכים

אסנת לוקסנבורג:  יש פה תהליכים של ערעור

אסנת לוקסנבורג:  יש תהליכים למגיש הבקשה לבוא ולהגיד

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו מציפים לידיעה מה שהוגש

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו נציף ואנחנו קיבלנו גם את הבקשה ואנחנו נעשה של זה, של מה אנחנו לא מעלים הלאה, ומי שרוצה - - -      

ליאור ברק: עוד הערה ברשותך רק לעניין הזה

ליאור ברק:  הפורום שולח לכל מי שהגיש והוחלט שהטכנולוגיה שלו לא ממשיכה הלאה, הוא מקבל מכתב שמסביר לו בדיוק למה, לפי איזה שיקולים זה לא ימשיך הלאה, וככל והוא מעוניין אחר כך להמשיך את ההתדיינות המקצועית מול גורמי המקצוע של המשרד, הוא יודע לעשות את זה

אוריאל בוסו: חשוב מאוד

אוריאל בוסו:  בהמשך למה שאמרת, צריך לזכור שבשנתיים האחרונות ניתנה הזכות גם כן להגשה ולהמלצה גם על ידי חולים, שזה פרויקט שאת הובלת, גברת טל, וצריך לשבח אותך על כך, שזה משהו שהוא תפס והוא חשוב מאוד

טל מורגנשטיין: אני רוצה, אם יורשה לי, לתקן אותך

טל מורגנשטיין:  חולים הגישו גם בשנים קודמות לא מעט

טל מורגנשטיין:  אנחנו כן מנסים לערב את החולים בשלבים נוספים של התהליך

טל מורגנשטיין:  יש עמותות חולים מאוד פעילות שבאמת עושות את העבודה הזאת כבר הרבה שנים ואני מאוד שמחה לראות חלק מהם פה

טל מורגנשטיין:  ממש שותפים לדרך בעיניי

טל מורגנשטיין:      כדי שבאמת הוועדה הציבורית תקבל החלטות בצורה המושכלת ביותר, ועוד רגע נדבר על המבנה שלה, אז גם נסביר למה צריך להכין את כל החומר הזה

טל מורגנשטיין:  אנחנו מבצעים הערכה טכנולוגית, דיסציפלינה שהתחילה בסוף שנות ה-90' בעולם בעיקר כשהבינו שאי אפשר להמליץ על הכול ולתת הכול, כי אנחנו כבר לא שייכים לעידן הרומנטי שבו נתנו כל תרופה לכל מחלה

טל מורגנשטיין:  גם רוח החוק עצמו מדברת על איכות סבירה ושיקול דעת רפואי בקבלת החלטות בתוך סל שירותי הבריאות, לכן כדי באמת שהוועדה תקבל החלטות בצורה מושכלת, אנחנו מנסים לייצר להם תשתית ראייתית רחבה ככל הניתן

טל מורגנשטיין:      לגבי כל בקשה שמוגשת אנחנו בעצם מכינים הערכה שכוללת התייחסות הן לפן הקליני, זאת אומרת מה היעילות לפי דיסציפלינה שקוראים לה evidence based medicine, זאת אומרת רפואה מבוססת עובדות, זאת אומרת מאמרים עם מחקרים מבוקרים

טל מורגנשטיין:  לדוגמה, השוואה לטיפולים קיימים כדי באמת להבין מה הערך המוסף של התרופה או הטכנולוגיה החדשה בהשוואה לטיפולים הקיימים כיום בסל, סוגיות של בטיחות, סוגיות שקשורות למימון ציבורי בארץ ובעולם, סוגיות שקשורות למקובלות הטיפול עצמו מבחינת האם הוא מופיע בהנחיות בארץ ובעולם? האם יש לזה התייחסות כמו שאמרתי קודם, לנושא של המימון הציבורי? איפה זה משתלב בתוך האלגוריתם הטיפולי? סוגיות אפידמיולוגיות

טל מורגנשטיין:  פעם זאת הייתה מילה לא מובנת אבל בימינו כולם יודעים לדקלם, אז נושאים של הערות, זאת אומרת כמה מקרים חדשים יש בשנה? מה ההימצאות של המחלה, זאת אומרת כמה חולים קיימים? מה המאפיינים של החולים שצפויים לקבל את הטיפול? וכן הלאה

טל מורגנשטיין:  כל הדברים האלה מסתכמים בסופו של דבר לבין שמונה ל-60 עמודים פר תרופה וטכנולוגיה

טל מורגנשטיין:  זה פשוט תלוי בכמות המידע הקיים בספרות

נעה בן שבת: כשמדובר על מימון ציבורי, למה הכוונה? איך הנושא נבחן?     

טל מורגנשטיין: המודלים למימון ציבורי בעולם הם די שונים

טל מורגנשטיין:  ארצות הברית כמובן היא החריג מכל העולם כי מערכת הבריאות שלה היא לא מערכת ציבורית כמעט לחלוטין חוץ משתי תוכניות שיש להם, אחת לעניים מאוד והשנייה לבני 65 ומעלה, אז מהם אנחנו לא יכולים ממש ללמוד כי הרוב שם באמת מתבסס על ביטוח פרטי

טל מורגנשטיין:      במדינות אחרות בעולם יש מימון ציבורי, כל אחד במודלים טיפה שונים, ואנחנו בודקים ורואים מה הן עושות

טל מורגנשטיין:  הגדולות שבאמת מפרסמות גם את כל הלבטים שהם ביצעו הם בעיקר בבריטניה, שלושת הסוכנויות הגדולות שם, אנגליה, סקוטלנד, ווילס

טל מורגנשטיין:  קנדה, אוסטרליה, מדינות אירופה, ואנחנו מנסים לראות גם

טל מורגנשטיין:  בארץ אנחנו אוהבים להיות חלוצים ואנחנו רוצים לדעת שאנחנו גם יכולים להיתלות באילנות גבוהים לעיתים

טל מורגנשטיין:       זה הספרים של השנה

טל מורגנשטיין:  זה 12 כרכים לערך, כרך בערך לכל ישיבה, כל ישיבה באזור ה-600–800 עמודים

אסנת לוקסנבורג: חברי הוועדה מקבלים את זה קודם

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו דנים על זה

טל מורגנשטיין: הדיון בעצם מתחיל מנקודת הבסיס הזאת

אוריאל בוסו: פעם בכמה זמן נפגשים בוועדה?     

אסנת לוקסנבורג: אנחנו נפגשים בתקופה האינטנסיבית פעמיים בשבוע

אוריאל בוסו: מספר שעות?     

אסנת לוקסנבורג: החברים בעצם מתחילים מ-07:00 בבוקר וגומרים אחר הצוהריים או ערב

אסנת לוקסנבורג:  החברים בעצם בתקופה הזאת מקדישים את כל זמנם כמעט לטובת זה

אסנת לוקסנבורג:  אני תמיד צוחקת שאני צריכה לשלם את המשכורת גם של נציגי קופות חולים וגם של זה כי הם בעצם עובדים איתנו על התהליך

אסנת לוקסנבורג:  דניאל, אתה יכול להעיד ממקור ראשון, פרופ' דניאל לנדסברגר שבעצם חבר ועדה והוא המנהל הרפואי של מכבי

אוריאל בוסו: כן, בבקשה

טל מורגנשטיין: הוועדה הציבורית, כמו שאסנת אמרה ממש בתחילת דבריה, המודל בישראל הוא מודל ייחודי מכמה בחינות

טל מורגנשטיין:  אחת מהבחינות היא שהוא משקלל פנימה גם קריטריונים שהם לא קריטריונים של עלות-תועלת, מה שבהרבה מדינות עושים, קובעים איזשהו רף כספי של היחס בין העלות לתועלת ועל פיו מחליטים אם כן או לא לממן ציבורית תרופה/טכנולוגיה

טל מורגנשטיין:       במדינת ישראל קבלת ההחלטות נעשית במודל שפותח על ידי מורי ורבי, פרופ' שוקי שמר ביחד עם ד"ר מירי זיבצינר שבעצם בא ואומר שכדי לקבל החלטות במדיניות של טכנולוגיות רפואיות, לא מספיק להסתפק במגדל השן האקדמי, זאת אומרת רק להתבסס על שיקולים קליניים או כלכליים, אלא גם להכניס פנימה שיקולים נוספים, אתיים, חברתיים, פוליטיים ומשפטיים

טל מורגנשטיין:  כל אלה ביחד צריכים לשבת סביב השולחן וככה לקבל החלטות, וכל ההחלטות של הוועדה, עוד רגע נדבר גם על זה, מתקבלות בקונצנזוס

טל מורגנשטיין:  הוועדה לא מחליטה ברוב אף פעם, למעט פעם אחת בשנת 2008, אבל מאז אנחנו מקבלים את כל ההחלטות בוועדה בקונצנזוס

טל מורגנשטיין:  זה אומר כמובן שהדיונים יכולים להיות הרבה יותר ארוכים, לעיתים גם מייגעים, אבל קבלת ההחלטות היא באמת קבוצתית ואז כל הקבוצה מחליטה ביחד

טל מורגנשטיין:  אני חושבת שיש לזה גם השפעה מאוד משמעותית על ערך ההחלטות עצמן

טל מורגנשטיין:      כדי באמת לשקף את הגישה הזאת שכולם צריכים לשבת סביב השולחן, הוועדה בעצם מורכבת מארבע קבוצות, ארבעה רופאים, ארבעה כלכלנים, ארבעה נציגי ציבור, ארבעה נציגי קופות ויושב-ראש ומרכזת

טל מורגנשטיין:  היושב-ראש הוא בדרך כלל מנהל של מוסד רפואי גדול

טל מורגנשטיין:  השנה זכינו לקבל את פרופ' דינה בן יהודה שהיא גם הדיקן של הפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית, אבל גם הייתה חברת ועדה הרבה שנים, הייתה גם יושב-ראש האיגוד ההמטולוגי, כך שהכרנו את דינה לאורך הרבה כובעים בתהליך עצמו

יאסר חוג'יראת: הרופאים לא יכולים להיות גם נציגים של קופות חולים?     

טל מורגנשטיין: נציגי קופות החולים הם הרופאים

טל מורגנשטיין:  יש בפועל סביב השולחן עשרה רופאים אבל כל אחד עם הכובע שלו

טל מורגנשטיין:  יש ארבעה רופאים שמייצגים את הרפואה, נקרא לזה, ארבעה נציגי קופות חולים שהם רופאים ועוד שתי רופאות שיושבות

יאסר חוג'יראת: ולוקחים בחשבון את ההרכב של החברה הישראלית, הגיוון בתוך החברה הישראלית?     

טל מורגנשטיין: כן, השאיפה היא באמת לייצג בין נציגי הציבור גם את המגזרים השונים שיש בתוך החברה הישראלית

אסנת לוקסנבורג: יש גם נציג אתיקה, נציג דת וכו'

טל מורגנשטיין: אז בתוך נציגי הציבור יש באמת בדרך כלל פעילים חברתיים, משפטנים, אתיקאים

אסנת לוקסנבורג: כן, תלוי בשנה

טל מורגנשטיין: במקביל לדיונים של הוועדה הציבורית יש ועדה נוספת, ועדת המשנה לוועדה הציבורית שהתפקיד שלה הוא בעצם לתמחר

טל מורגנשטיין:  יש הפרדת רשויות כבר משנת 2007 אם אני לא טועה, בהחלטת ממשלה דאז, שהוועדה הציבורית מתעדפת וועדת המשנה שלה היא זאת שיושבת ובעצם קובעת את העלות פר בקשה

טל מורגנשטיין:  הוועדה הזאת מורכבת מנציגים של קופות החולים, משרד הבריאות, משרד האוצר, ובעצם יושבת ועל כל בקשה שמקבלת תעדוף גבוה על ידי הוועדה הציבורית, יושבת ובעצם מתמחרת את זה בשיתוף פעולה עם כל הגורמים הרלוונטיים בשטח, זאת אומרת נתונים אפידמיולוגיים מקופות החולים, מהניסיון בעולם, ממקורות ספרות וכן הלאה, והתייעצות כמובן עם המומחים פה בארץ, בעצם לטייב ולהגדיר בדיוק מה תהיה העלות הכוללת פר החולים

אוריאל בוסו: יש קצת ביקורת למבקר המדינה בנושא, הפרוטוקולים של ועדת משנה בנושא הזה

אוריאל בוסו:  יש משהו שמתקדם?     

אסנת לוקסנבורג: ועדת משנה היא ועדה שבעצם דנה בסודות המסחריים הכי משמעותיים של קופות החולים

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו מגיעים לוועדה

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו מדווחים בוועדה על כל הדברים ואנחנו בעצם מייצרים את הבסיס שיוכל לתמוך בהחלטות המקצועיות

אוריאל בוסו: עדיין אני מתכוון, מה שכן יכול להיות גלוי

אסנת לוקסנבורג: אנחנו תיכף נראה את כל מה שאנחנו מפרסמים

טל מורגנשטיין: הוועדה מתכנסת במקביל לוועדות של ועדת הסל

טל מורגנשטיין:  כמו שאסנת אומרת, הרבה פעמים על כל ישיבה אחת של ועדת הסל, ועדת המשנה יושבת בין שלוש לחמש ישיבות שונות

אוריאל בוסו: אם אפשר קצת להתקדם

אוריאל בוסו:  אנחנו בסוף לא נספיק לשמוע אנשים ושאלות של חברי הוועדה

טל מורגנשטיין: אוקיי

טל מורגנשטיין:  שיטת העבודה של ועדת הסל, כמו שאמרנו קודם, הרעיון פה הוא באמת להגיע להחלטות בקונצנזוס

טל מורגנשטיין:  זה מייצר צורך בימי דיון מאוד אינטנסיביים

טל מורגנשטיין:  אנחנו מנסים לעלות סדר גודל של אזור 40 נושאים שונים ביום

טל מורגנשטיין:  זה דיונים שכמו שאמרנו, מתחילים מאוד מוקדם, מסתיימים כשסדר היום מסתיים לאותו יום, והיא עובדת בעצם בשני סבבים, כשהסבב הראשון מנותק מהכסף כדי באמת לקבל החלטות על התועלת והתוספת התועלת בהשוואה לטיפול הקיים, והסוגיה של האספקטים הכלכליים בעצם נכנסת רק בסבב השני של הדיון שבו בעצם מתכללים את הכול

טל מורגנשטיין:       כן לציין שהוועדה, אין לה איזשהו אלגוריתם שבו היא עובדת, מכניסה מספרים לתוך איזה שהן קטגוריות עם אשכולות מסוימים ואז קובעת ציון פר תרופה ופר טכנולוגיה, אלא מדובר פה בפירוש בהרבה קריטריונים מכוונים אבל סובייקטיביים והם בעצם תלויים במה שיושב על השולחן באותה עת, ובפרסונות שיושבים סביב השולחן

טל מורגנשטיין:  כל החלטה בעצם היא נכונה לרגע ולמעמד ולדברים האחרים שבעצם נמצאים שם

טל מורגנשטיין:  בין היתר מתייחסים לנושא של הצלת חיים, הנושא של איכות החיים, הנושא של העלות לפרט ולחברה, השפעה על גורמים נוספים כמו שימוש במשאבים אחרים במערכת הבריאות, שימוש במשאבים אחרים ברמת הפרט וכו'

טל מורגנשטיין:      יש אני חושבת חמישה מאפיינים חשובים לעבודה של הוועדה הציבורית שהיא מנסה לעשות, אחד זה הנושא של באמת לאזן בין הצרכים האקוטיים לבין מניעה ושיפור באיכות החיים, כי הרבה פעמים תהיה לנו הנטייה ללכת לכיבוי שריפות כי זה תמיד יותר בוער, אבל תמיד צריך לזכור שכדי באמת להשיג תוצאי בריאות נכונים, אנחנו צריכים להתחיל upstream כמה שאפשר ולהתחיל את הטיפולים עוד בשלב שעוד אפשר למנוע

טל מורגנשטיין:      הוועדה רוצה גם לתת הרבה פעמים דגש לאוכלוסיות שהקול שלהן לא נשמע, אלה שלא הולכים ומפגינים, אלה שלא עושים הרבה רעש

אוריאל בוסו: אני רוצה להתקדם לדיון קצת, ולאפשר לעוד אנשים

אוריאל בוסו:  אני יודע שיש לי עוד פחות משעה לסיים

אסנת לוקסנבורג: אוקיי, בואו נמשיך

טל מורגנשטיין: נדבר על הפיילוט חולים כי הוא מעניין וחשוב

טל מורגנשטיין:  אנחנו זו השנה הרביעית התחלנו לערב באופן אקטיבי את החולים לא רק בשלב של הגשת הבקשות אלא גם בשלב שאנחנו רוצים שלוועדה הציבורית, מעבר לחומר שאנחנו מציגים להם שהוא סיקור של כל הספרות המקצועית והתייחסות של המומחים בשטח, אנחנו באמת מאמינים שגם לזווית של החולה והניסיון שלו בטיפול יש משמעות, והיא סופר קריטית להיות על השולחן באותה מידה

אוריאל בוסו: הפיילוט שנעשה זה למשל קוצב וגאלי, דיכאון - - -      

אסנת לוקסנבורג: לא, זה פיילוטים אחרים שעשינו

טל מורגנשטיין: זה פיילוט של שימושים נפרדים ואולי עוד נרחיב על זה בהמשך אם תרצו

אוריאל בוסו: חשוב לנו לדעת מה יצא עם זה, אם יש מעקב

אסנת לוקסנבורג: יש מעקב

אסנת לוקסנבורג:  זה הפיילוט של החולים שבעצם לשתף את החולים בתוך התהליך, כי מעבר לעובדה שאנחנו רואים את התוצאות של הניסויים הקליניים, החולה יודע הכי טוב מבחינתו איך זה משפיע על חייו, על איכות החיים שלו וכו', וכל חולה שיש לו ניסיון, אנחנו באמת מבקשים ועושים גם עבודה אל מול העמותות וכו'

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו מביאים את זה לוועדה

אסנת לוקסנבורג:  הוועדה רואה את זה במקביל לחומר המקצועי גרידא

אוריאל בוסו: ואם הפיילוט מצליח זה נכנס לעדכון הסל לאחר מכן?     

אסנת לוקסנבורג: זה השיטה של העבודה שלנו, לערב את החולים בצורה יותר אינטנסיבית בתהליך, שבאמת נוכל להדגים גם מה זה עושה עבורם

אסנת לוקסנבורג:      לצד זה לאורך השנים הצטברו מספר נושאים שלא אושרו על ידי הוועדה להיכנס לסל, אבל אנחנו חשבנו מסיבות אלו ואחרות שיש מקום לנסות ולעשות פיילוט ולראות מה זה עושה, ורק אחר כך להביא את זה

אסנת לוקסנבורג:  יש כמה דוגמאות

אסנת לוקסנבורג:  אחד מהפיילוטים זה לדוגמה האם משתמשים ב- CTבמינון קרינה נמוך כדי לגלות סרטן ריאה בשלבים מוקדמים באוכלוסיות בסיכון? פיילוט אחר זה הנושא של קוצב וגאלי וכו'

אסנת לוקסנבורג:  כל הדברים האלה מנוהלים על ידינו במשרד הבריאות

אסנת לוקסנבורג:  יש מעקב, יש גם תוצאות ואת כל הדברים כשהפיילוט מסתיים, אנחנו מביאים לוועדת הסל, אז כל הדברים האלה נכנסים, החולים מקבלים מענה ואנחנו בינתיים אוספים את המידע ואנחנו מביאים את זה לוועדת הסל

נעה בן שבת: מי מממן בשלב הפיילוט?     

אסנת לוקסנבורג: משרד הבריאות

אוריאל בוסו: אגב, עודפים תקציביים שנשארים בסל, למשל שנה שעברה נשארו 46 מיליון שקלים או משהו כזה - - -      

אסנת לוקסנבורג: פה יש את סמנכ"ל פיקוח על קופות חולים שהוא עושה את הפיקוח הפיננסי על קופות חולים

אסנת לוקסנבורג:  אם אתה רוצה, אני אעביר את רשות הדיבור אליו והוא יסביר קצת על המעקב אחרי הנושא של התקציבים

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  יש עוד משהו חשוב שאתם רוצים להציג?     

אסנת לוקסנבורג: כן

אסנת לוקסנבורג:  את רוצה להציג בזריזות רק מה המטופלים אומרים? אם אתם רוצים

אסנת לוקסנבורג:  אם לא, אז אפשר לראות ואז נציג קצת אולי מה קרה השנה

אוריאל בוסו: עדיף, כן

אסנת לוקסנבורג: השיתוף של הציבור, אתם יכולים להתרשם וגם להיכנס לאתר האינטרנט של המשרד

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו נמשיך הלאה ברשותכם

אסנת לוקסנבורג:      מבחינת הבטיחות של התהליך, כל אחד יכול להגיש בקשה

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו מפרסמים את כל מה שמועמד לסל באתר האינטרנט שלנו, מאפשרים פנייה של כל מי שרוצה, במיילים ובמכתבים

אסנת לוקסנבורג:  מעבירים אותם ישירות לחברי הוועדה

אסנת לוקסנבורג:  חברי הוועדה מקבלים כל כמה ימים פניות ישירות של כל מי שפנה אליהם

אסנת לוקסנבורג:  התקשורת יושבת בפנים

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו מפרסמים את עיקרי ההחלטות בזמן אמת, כמה ימים ספורים אחרי קבלת ההחלטות ומאפשרים לשטח לערער על ההחלטות, ואנחנו מקיימים דיוני ערעור במקומות האלה

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו רואים בזה איזשהו תהליך שהשטח בודק או רואה שאנחנו באמת לא ראינו את כל התמונה וכו'

אסנת לוקסנבורג:  בסוף התהליך אנחנו מפרסמים את ההמלצות ומדווחים גם למועצת הבריאות וגם לתקשורת, ומפרסמים את תכני דיוני הוועדה

אסנת לוקסנבורג:       מבחינתנו יש מעורבות שבעינינו היא קריטית

אסנת לוקסנבורג:  אחד הדברים שאנחנו באים ואומרים, זה תהליך מרכזי, כל הגורמים צריכים להיות מעורבים

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו חושבים שהמעורבות של כל הגורמים בתוך התהליך מביאה להצלחה של התהליך, מאפשרת לקבל מידע באיכות גבוהה

אוריאל בוסו: כמה למשל חולים הגישו כחולים יחידניים?      

אסנת לוקסנבורג: לפיילוט? כמה פניות היו, עשרות?     

טל מורגנשטיין: כן

אסנת לוקסנבורג: עשרות של פניות

טל מורגנשטיין: בפורמט המובנה אנחנו מגיעים לכמה עשרות, בין 100 ל-200 בערך בשנה, אבל יש גם המון פניות שהן לא עובדות בפורמט המובנה

טל מורגנשטיין:  אנחנו מעבירים כל פנייה כלשונה לוועדה

אסנת לוקסנבורג: שם יש מאות רבות של פניות

אוריאל בוסו: ועוברים על כל הבקשות

שני שילה: אם אפשר להוסיף, אני מייסדת ומנכ"ל העמותה הישראלית לסרטן ריאה

שני שילה:  היוזמה נהדרת

שני שילה:  אנחנו בעצמנו שלחנו כבר שנה שנייה כ-50 מכתבי חולים מהקהילה שלנו, שאנחנו מפרסמים, מנגישים את היוזמה ועוזרים בעצם להעביר את המכתבים

אוריאל בוסו: ואתם מקבלים פידבקים?     

שני שילה: לא קיבלתי פידבקים

שני שילה:  אני מקבלת פידבקים שהדבר התקבל וכמובן הועבר לכל הוועדה

אוריאל בוסו: אוקיי

אסנת לוקסנבורג: דיברנו קודם על הפיילוטים

אסנת לוקסנבורג:  היא חברה בצוות שלנו לגבי הפיילוט של ה- CTלגילוי סרטן ריאה, אז יש כל הזמן קשר עם הגורמים השונים

אסנת לוקסנבורג:       אני חושבת ששיתוף הפעולה שקורה סביב התהליך הוא באמת דוגמה לשיתופי פעולה שאפשר לעשות בתוך המערכת שלנו, מערכת הבריאות

אסנת לוקסנבורג:  בואו נמשיך הלאה

אסנת לוקסנבורג:      מה היה לנו השנה? רק קצת במספרים

אסנת לוקסנבורג:  את ה-650 ראיתם, ופרופ' בן יהודה תספר איך היא ראתה את הנושא

אסנת לוקסנבורג:  נמשיך הלאה

אוריאל בוסו: אפרופו כאן, אני אשמח לדעת עד כמה התוספת של ה-100 מיליון ₪ למשל צמצמה פערים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריכים מיליארדים כדי לצמצם פערים

אסנת לוקסנבורג: זה הרכב הוועדה השמי של האנשים שהיו חברים בוועדה

אסנת לוקסנבורג:  אתם יכולים להתרשם באמת מהגיוון של האנשים השונים

אסנת לוקסנבורג:       בוועדה עצמה היו כ-15 ימי דיונים מלאים ואינטנסיביים

אסנת לוקסנבורג:  כמו שדובר, יש לנו בעצם שני סבבים, סבב ראשון שאנחנו מסתכלים קודם כל האם יש פה איזושהי תועלת מול מה שקיים בסל, ואחר כך את מה שממשיך ומקבל דירוג גבוה אנחנו מעבדים גם לנושא של עלויות, היקפי חולים, התוויות, איזה תתי אוכלוסיות צריכות לקבל יותר וכו'

אסנת לוקסנבורג:       ככה זה נראה

אסנת לוקסנבורג:  חברי הוועדה יושבים באולם

אסנת לוקסנבורג:  אתם רואים בתחילת האולם את הריבוע ששם יושבים חברי הוועדה

אסנת לוקסנבורג:  בהמשך, בתמונה התחתונה יותר רואים את כל הצוותים המלווים

אסנת לוקסנבורג:  יש לנו צוותים מקצועיים שמלווים אותנו כדי שכל שאלה או כל בקשה של חברי הוועדה, אפשר יהיה לענות במהירות האפשרית

אסנת לוקסנבורג:  הם מורכבים מצוותים מגורמים שונים, גם מקופות, גם ממשרד בריאות, גם ממשרד האוצר וכו'

אסנת לוקסנבורג:       השנה כמו שטל אמרה, הוגשו למעלה מ-900 טכנולוגיות בעלות של למעלה מ-4 מיליארד שקלים

אסנת לוקסנבורג:  לתעדוף הסופי שזה ממש לימי הדיונים האחרונים הגיעו טכנולוגיות בעלות של למעלה מ-2 מיליארד שקלים, והוכנסו כ-120 טכנולוגיות שמיועדות ל-350,000 מטופלים בעלות כוללת של 650 מיליוני שקלים

אסנת לוקסנבורג:       קצת במספרים כדי שתיראו

אסנת לוקסנבורג:  למשל, היו לנו תרופות שהתרופה הכי יקרה הייתה 4 מיליוני שקלים למטופל לשנה

אסנת לוקסנבורג:  מתוך מה שהוכלל בסל יש לנו כ-90 תרופות ועוד למעלה מ-30 טכנולוגיות שלא תרופות

אסנת לוקסנבורג:  לא כולן עלו כסף כי בעקבות או הסכמים או שימוש בתקציבים שכבר נמצאים בסל, אנחנו הגענו למצב של כ-20 הוכללו ללא תוספת עלות

אסנת לוקסנבורג:  היו לנו שמונה הסכמי גידור, חלוקת סיכון עם חברות מסחריות וקופות החולים כדי לחלק את הסיכון הזה, ואנחנו נמשיך הלאה

אוריאל בוסו: הלאה

יאסר חוג'יראת: סליחה, ה-350,000 זה מה-120 טכנולוגיות או שזה סך הכול שמקבלים?     

אסנת לוקסנבורג: מה-120,000 טכנולוגיות

אסנת לוקסנבורג:  כשסכמנו את היקפי אוכלוסיות שאמורות לקבל את הדבר הזה, הגענו ל-350,000

יאסר חוג'יראת: סך הכול אנשים שמקבלים - - -      

אסנת לוקסנבורג: בתוך דברים חדשים שהוכללו השנה

אסנת לוקסנבורג:  תוספת השנה עוד 350,000 איש שיראו את השינוי

אסנת לוקסנבורג:  זה להראות לכם שאנחנו נותנים איזונים

אסנת לוקסנבורג:  זה לדוגמה טכנולוגיות שהוכללו השנה בהקשר של רפואה מונעת

אסנת לוקסנבורג:  אם אנחנו מדברים על משקפי ראיה לילדים, אנחנו יודעים שמשפחות רבות - - -      

אוריאל בוסו: אנחנו כבר כמעט שעה מתחילת הדיון ואנחנו עוד לא התחלנו את השלב - --      

אסנת לוקסנבורג: אוקיי, אז אנחנו נמשיך הלאה

אסנת לוקסנבורג:  גם למחלות כרוניות ניתן מענה, מחלות ממאירות ניתן מענה

אסנת לוקסנבורג:  דינה, תפרטי אחר כך קצת אולי לגבי הנושאים של המחלות הממאירות

אסנת לוקסנבורג:  זהו, תודה רבה

אוריאל בוסו: טוב, קודם כל תודה רבה

אוריאל בוסו:  דבר אחד שעדיין קצת פחות דעתי נוחה, ישנם פרוטוקולים אפילו משנת 2019 שלא מפורסמים והיום יש טכנולוגיות שאפשר לפרסם מיידית בלי לפגוע בצד המסחרי של החברות

אוריאל בוסו:  זה נקודה שצריכה להיפתר כי הציבור פחות מרגיש - - -     

אסנת לוקסנבורג: אז אנחנו נערכנו לזה

אסנת לוקסנבורג:  היו קצת בעיות לוגיסטיות וקבלת הפרוטוקולים וכו'

אסנת לוקסנבורג:  כמו שאמרנו גם למבקר המדינה וגם לגורמים אחרים, אנחנו נערכנו שמהשנה הכול חוזר להיות כהלכה והכול יפורסם

אסנת לוקסנבורג:  שוב, עיקרי ההחלטות וכל הדברים מופיע אונליין גם

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  פרופ' דינה בן יהודה, יושבת-ראש הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות

אוריאל בוסו:  למעשה את הגורם החשוב כאן

אוריאל בוסו:  נשמע ממך את התמונה

אוריאל בוסו:  תודה רבה שהגעת וכיבדת אותנו ביום זה

דינה בן יהודה: תודה רבה לכם שאני כאן

דינה בן יהודה:  דבר ראשון שרציתי להגיד לכולם, שיש לנו את סל הבריאות הכי טוב בעולם

דינה בן יהודה:  אני אומרת את זה על סמך זה שאני רואה חולים מכל העולם וגם מתוך החברים שלי במדינות אחרות שאני שומעת מה הם יכולים לתת לחולים שלהם ומה אנחנו יכולים לתת, וזה יותר טוב

דינה בן יהודה:  זה משהו שאנחנו יכולים מאוד להיות גאים בו

דינה בן יהודה:       אני גם חייבת לומר שהוועדה הזאת היא ועדה שהייתי בה כאמור שלוש פעמים קודם

דינה בן יהודה:  מאוד נלחצתי מזה שאני אצטרך להיות יושבת-ראש הוועדה, אבל אולי הכוח הכי גדול שיש לך כיושב-ראש ועדה כזאת זה הצוות שמולו אתה עובד

דינה בן יהודה:  גם הוועדה עצמה שאנשים נבחרים מאוד בקפידה, ומגוון ומגזר נשמרים כך שאפשר לקבל החלטות בצורה מאוזנת וטובה

דינה בן יהודה:       מה בעצם אתה צריך בתור חבר בוועדה ובטח בתור יושב-ראש בוועדה? אז הדבר הראשון שהוא הכוח הכי גדול שלנו זה מה שאנחנו קוראים ברפואה, רפואה מבוססת ראיות

דינה בן יהודה:  בזכות נשים רבות שחברות בארגון של הסל, נמצאות פה אסנת וטל ונמצאת פה אריאלה תורן שאחראית על כל המשא ומתן עם הוועדות, ואתי סממה שאחראית על הטכנולוגיה

דינה בן יהודה:  אנחנו מאוד מעודכנים

דינה בן יהודה:       אני רוצה להגיד לכם שאני נחשבת למישהי שמאוד מתעדכנת בכל יום

דינה בן יהודה:  כמו תפילת בוקר אני קוראת משהו בהמטולוגיה ועדיין היה לטל מורגנשטיין ללמד אותי דברים בהמטולוגיה

דינה בן יהודה:  זה כוח עצום של הוועדה כי הרבה פעמים אנשים מדברים בלי עובדות מבוססות

דינה בן יהודה:  פה הדיבור היה רק בעובדות מבוססות

דינה בן יהודה:       ההפרדה בין הדיון בעובדות לבין מספרי חולים ומחירים זה עוד כוח עצום של הוועדה הזאת

דינה בן יהודה:  לי כרופאה הרבה שנים אולי הדבר שכל הזמן נתן לי תחושה טובה זה הקול של החולים

דינה בן יהודה:  הקול של החולים נשמע לאורך כל הוועדה

דינה בן יהודה:  גם כל חולה שרצה להיפגש איתי, יכול היה להיפגש

דינה בן יהודה:  גם עמותות החולים כמו ששמעתם, מאוד מעורבות במה שקורה

דינה בן יהודה:  יש קטע שלם של עוד שלושה ספרים עבי כרס שקוראים לו "ערעורים", ששם יש הרבה מאוד מכתבים של חולים, קורעי לב

דינה בן יהודה:       אנחנו עוברים במהלך הדיון הזה איזשהו תהליך שהוא תהליך לא פשוט

דינה בן יהודה:  אני יכולה להגיד לכם שבלילה האחרון מסביב לשולחן לא הייתה עין יבשה

דינה בן יהודה:  כל אחד, היה לו את המחלה שהוא חשב שכבר הגיע הזמן להכניס אותה לסל ולתת מזור לעוד חולים ולא הצלחנו, ופה אני נכנסת ל-100 מיליון

דינה בן יהודה:  תחשוב על זה שאנחנו כבר ידענו לאן אנחנו הולכים פחות או יותר ופתאום יש עוד 100 מיליון בשביל עוד טכנולוגיות שכבר הגיעו למקום מאוד קרוב, ומאוד כבר ידענו שצריך ואפשר היה להכניס אותם

דינה בן יהודה:  זה היה משהו מדהים

דינה בן יהודה:  אני לעולם אודה למר אריה דרעי על הדבר הזה

דינה בן יהודה:  אני חושבת שזה היה בזמן הנכון, במקום הנכון

דינה בן יהודה:  זה באמת נתן לנו איזשהו חמצן

דינה בן יהודה:       הדבר הנוסף שאני רציתי לציין לגבי הסל, זה סל מאוד חברתי

דינה בן יהודה:  כשאנחנו מדברים על זה שאנחנו ניתן משקפיים לילדים עד גיל 7, זה אומר שילדים שיתחילו את הלימודים שלהם, לא יסבלו מהפרעות בלמידה בגלל שהם לא רואים, שהילדים האלה לא ינשרו ממערכת הבריאות

דינה בן יהודה:  אני חשבתי שזה דבר מופלא שנתנו לנו הזדמנות מאוד מיוחדת לעשות את זה

דינה בן יהודה:      אחד הדברים היפים בסל זה שהוא גם נותן משהו יותר שוויוני

דינה בן יהודה:  אני אתן לכם בתור דוגמה

דינה בן יהודה:  היום בשביל לעשות את מה שקוראים אונקוטסט, מישהי, עכשיו התגלה לה סרטן שד או מישהו, התגלה לו סרטן ריאה, אז יש את הפרסומת הזאת בטלוויזיה, "אולי יש לך ביטוח אבל אין לך", עם איזה חברה שיודעת לעשות, אז גמרנו, זה נגמר

דינה בן יהודה:  זה בסל

דינה בן יהודה:  כל אחד יוכל להשתמש בזה, גם באונקולוגיה וגם בהמטואונקולוגיה ואני חושבת שזה ענק

דינה בן יהודה:       הדבר הנוסף שהסל הזה נתן, הוא נתן הרבה מאוד דברים של מניעה

דינה בן יהודה:  הוספנו ארבעה חיסונים

דינה בן יהודה:  לא כל תאוותנו בידינו

דינה בן יהודה:  היה חיסון אחד שהגיע ללילה האחרון ולא יכולנו להמשיך איתו, זה החיסון נגד דלקת קרום המוח

דינה בן יהודה:  זה היה בלתי אפשרי כי זה היה שישית מהסל והיינו צריכים להזניח הרבה מאוד טכנולוגיות אחרות

דינה בן יהודה:  נושא לדיון, האם החיסונים צריכים להיות חלק מהסל או זה משהו שצריך לבוא ממקור אחר?      אפילו באונקולוגיה הלכנו יותר בכיוון מניעתי בעיקר למנוע את ההתקדמות של המחלה

דינה בן יהודה:  הרבה פעמים באונקולוגיה אנחנו נותנים בשלבים האחרונים של המחלה את הטיפול כשכבר העזרה היא לא אידיאלית

דינה בן יהודה:  העברנו לקו ראשון הרבה מאוד טיפולים, מה שימנע את הגרורות, מה שימנע את ההגעה לאותו שלב שקשה מאוד לטפל במחלה, וזה עוד דבר שהוא נראה לי מאוד טוב

דינה בן יהודה:      מה חשבתי שהוא בעייתי בסל שלנו? אני רוצה להתייחס לשני דברים

דינה בן יהודה:  דבר ראשון זה מחלות היתום

דינה בן יהודה:  מחלות היתום זה מה שאסנת הזכירה, שילד אחד צריך 4 מיליון, וכל ילד צריך לקבל את הטיפול הזה ואף אחד לא יכול להרשות לעצמו לקנות את הטיפול הזה

דינה בן יהודה:  המחלות יתום צריכות לזכות בטיפול מיוחד, כי כל הזמן יש את המאבק הזה בין לתת הרבה למעט או מעט להרבה ולהשאיר ככה אוכלוסייה יותר גדולה

דינה בן יהודה:  זה נושא שצריך לדון בו, צריך לקבל החלטות לגביו

דינה בן יהודה:  מקווה שמישהו פה מסביב לשולחן ייקח את הכפפה

אסנת לוקסנבורג: דינה, אולי תזכירי את זה שהשבוע כבר היה דיון עם מועצת הבריאות שגם את ייצגת פה על הנושא הזה

דינה בן יהודה: כן

דינה בן יהודה:  אנחנו מנסים למצוא פתרונות גם בתוך מועצת הבריאות, ופה אני רוצה להגיע לנושא נוסף

דינה בן יהודה:  תיראו, חברות התרופות, מאוד חשוב שהן תהיינה מעורבות בתהליך, אבל מעורבות בתהליך לא בזה שהן משכנעות אותנו להכניס את התרופות שלהן

דינה בן יהודה:  יש כזה מונח בלטינית שקוראים לוpretium justum שזה אומר מחיר צודק

דינה בן יהודה:  הרי בדרך כלל המחירים בשוק זה לפי מה שהשוק יכול לשאת וכל אחד רוצה להרוויח כמה שיותר

דינה בן יהודה:  האם זה נכון כשזה מגיע לתרופות? יש תקדימים בעולם

דינה בן יהודה:  כשהיה עיוורון הנהרות, אז חברת מרק נתנה בחינם את הטיפות עיניים לכולם, ומנעה מיליוני עיוורים מהעולם

דינה בן יהודה:  אני אומרת את זה כיוון שיש לנו דוגמאות מתוך הוועדה שגברת אריאלה תורן הצליחה להוריד מחירים של חברות מלמעלה מ-200 מיליון

אוריאל בוסו: יש פידבקים לחברות?     

דינה בן יהודה: יש פידבקים לחברות

דינה בן יהודה:  אני מנסה לפחות להוביל את זה עכשיו, כי אני חושבת שאחד הדברים שאפשר לחשוב עליהם, כמו כשיש מישהו מאוד עשיר ויש לו איזה קרן גדולה, הוא צריך לתת אחוז מסוים של פילנטרופיה, אני חשבתי, ואני יודעת שלא כולם מסכימים איתי אבל כן הייתי רוצה להגיד את זה כי אני חושבת שצריך להוביל את זה הלאה, שהחברות הגדולות יתנו אחוז מסוים מהרווח שלהם לטובת סל כזה שהוא יהיה בשביל מחלות יתומות, בשביל אנשים שהסל לא יכול לתת להם מענה מצד אחד, ושבוודאי הם לא מסוגלים לקנות את התרופות לבד

אוריאל בוסו: ההמלצות של ועדת הסל מקוימות על ידי קופות החולים כלשונן?     

דינה בן יהודה: חד משמעית

דינה בן יהודה:  אני רוצה לומר שהם שותפים מלאים בקבלת ההחלטות

דינה בן יהודה:  מאוד התרשמתי

דינה בן יהודה:  דרך אגב, אני החלטתי גם השנה ללכת לוועדת משנה בשביל להבין על מה מדובר, כי זה היה בשבילי איזה משהו יותר עמום

דינה בן יהודה:  מאוד חשבתי שקופות החולים עושות פה עבודה יוצאת מן הכלל

דינה בן יהודה:       אם אני רק מסכמת, אני חושבת שבסך הכול הסל השנה הוא סל מצוין כמו בשנים קודמות

דינה בן יהודה:  אני חושבת שהוועדה הזאת והאנשים שעובדים בה הם באמת אנשים שמתייחסים לכל בחרדת קודש וזה באמת תענוג לעבוד איתם

דינה בן יהודה:       אני חושבת שצריך לתת את הדעת על הנושא של חיסונים, מחלות יתום ומעורבות החברות מבחינה כלכלית בצורה יותר טובה

אוריאל בוסו: תודה רבה פרופ' דינה בן יהודה

אוריאל בוסו:  אנחנו מודים לך על עבודת הקודש שאת עושה

אוריאל בוסו:  יש לך אחריות רבה על הכתפיים

אוריאל בוסו:  אנחנו סמוכים ובטוחים וגם ניכר בדבריך שאת עובדת במלוא הרגש, אבל בדברים האלה אתה לא יכול רק ליצור אמפתיה אלא מקצועיות זה צריך להיות נר לרגליכם וזה מה שאכן אתם עושים

אוריאל בוסו:       התוספת התקציבית שהגיעה לסל, מה מתוך זה הגיע לסל של קופות חולים וכמה לסל של משרד הבריאות?      

דינה בן יהודה: זה נטו לתרופות

דינה בן יהודה:  הוספנו עוד תרופות שלא היינו יכולים להוסיף בלי זה

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  פרופ' דניאל לנדסברגר, ברשותך

דניאל לנדסברגר: עדיין ד"ר אבל תודה

דניאל לנדסברגר:  קודם כל תודה ליושב-ראש, חבר הכנסת בוסו על ההזדמנות לדבר בפני הוועדה

דניאל לנדסברגר:  בראשית דבריי אני רוצה להודות כמובן לצוות המאוד מקצועי של משרד הבריאות שבאמת עושים כאן עבודה איכותית, מקצועית, עבודת קודש

דניאל לנדסברגר:  כמובן גם לפרופ' דינה בן יהודה, הרופאה המדהימה

דניאל לנדסברגר:  גם הייתה מורה שלי ושמחתי מאוד לחדש את הקשר בוועדה

דניאל לנדסברגר:      חשוב לציין שהעדכון של הסל הוא מאוד חשוב כמובן

דניאל לנדסברגר:  זה המון כסף

דניאל לנדסברגר:  אמנם בסך הכול זה פחות מ-1% מהתקציב הכולל של סל הבריאות, אבל נותן באמת חמצן והזדמנות להכניס דברים חדשים

דניאל לנדסברגר:  עדיין אנחנו כאן בוועדה שעוסקת בבריאות וחשוב לציין שיותר חשוב לכל אחד מאיתנו, מכל הטכנולוגיות היפות שאנחנו הצלחנו להכניס, להימנע מעישון, לעסוק בפעילות גופנית, לאכול בריא, זה יתרום הרבה יותר לבריאות שלנו מכל הטכנולוגיות האלו

דניאל לנדסברגר:       מבחינתנו, מבחינת קופת חולים, אי הוודאות שאנחנו לא יודעים כמה כסף יהיה הוא דבר בעייתי

דניאל לנדסברגר:  אני מבין שיש רצון של הממשלה לשאת בגמישות ולאפשר החלטות, אבל לדעתי אפשר להגיע אולי לפתרון ביניים של עדכון סל

דניאל לנדסברגר:  אם הממשלה חוששת לעשות עדכון קבוע, אז לפחות לשלוש–ארבע שנים לקבוע סכום ולא כל שנה

דניאל לנדסברגר:  אפילו כשדיוני הסל מתחילים אנחנו לא יודעים כמה כסף יש לרשותנו

דניאל לנדסברגר:  זה מאוד משפיע על היכולת שלנו לקבל החלטות מושכלות

דניאל לנדסברגר:      אני גם רוצה להודות לצוות שלי בסל הבריאות

דניאל לנדסברגר:  יש צוות עצום

דניאל לנדסברגר:  זה אמנם 15 דיונים אבל יש חודשים של עבודה, ומכבי עם מאגרי מידע מאוד טובים מספק מידע רב לשימוש כלל הקופות

דניאל לנדסברגר:       למדנו השנה שאפשר גם להגיש החלטות חברתיות כמו משקפיים

דניאל לנדסברגר:  זה הייתה הגשה של מכבי, ולדעתי כל שנה עכשיו אנחנו נגיש גם נושא חברתי כי צריכים גם לתת מענה לנושאים כאלו

דניאל לנדסברגר:  לא הכול חייב להיות תרופות הכי מתקדמות

דניאל לנדסברגר:  יש גם נושאים חברתיים שהוזנחו במשך שנים, שהזכות של הוועדה לתקן

דניאל לנדסברגר:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  לפני שנעבור לד"ר זאב פלדמן, אני רוצה לתת גם כן לגופים וגם למוזמנים החולים

אוריאל בוסו:       עו"ד גיורא שרף, מנכ"ל עמותת "חליל האור", ברשותך

גיורא שרף: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה על ההזמנה ועל ההזדמנות להביא קצת את הקול של החולים לשולחן

גיורא שרף:  אני זוכר לפני 23 שנה, בדיוק החודש, אובחנתי עם לוקמיה שאז בזמנו הייתה מחלה סופנית עם תוחלת חיים של כארבע–חמש שנים

גיורא שרף:  אני זוכר שהגעתי לחדר של פרופ' דינה בן יהודה והיא אמרה לי, גיורא, אל תדאג, אנחנו נדאג שאתה תהיה בסדר

גיורא שרף:       אני פה בזכות תרופה חדשה שיצאה בדיוק באותה שנה שבה אובחנתי, וועדת הסל הצליחה להכניס אותה, בין אחת המדינות הראשונות בעולם

גיורא שרף:  למרות שאני נאלצתי לנסוע לחו"ל לקבל אותה, אבל עדיין מאות חולים בארץ ניצלו בזכות זה, אז אנחנו מכירים היטב את החשיבות של כל הנושא של התרופות, בייחוד המצילות חיים

גיורא שרף:      אני הקמתי בהמשך כמה עמותות בעיקר לחולים במחלות סרטן הדם גם בארץ ובעולם, אז אני רוצה להצטרף פה לדוברים הקודמים, שאני יודע מה קורה במדינות אחרות

גיורא שרף:  אני מנהל עמותה עם 130 עמותות מכל העולם ואני רואה מה קורה לזמינות תרופות לחולים בהרבה מאוד מדינות בעולם

גיורא שרף:  אנחנו נמצאים במקום טוב ועל זה מגיע שאפו לאסנת, לטל ולכל מי שמעורב בוועדת הסל

גיורא שרף:       אני באתי לדבר על הנושא של ייצוג כל החולים בוועדה

גיורא שרף:  דיברתם על זה והזכרתם שיש נציגי ציבור ושיש אפשרות להביא את הקול של החולים לפני הוועדה

גיורא שרף:  אני חושב שזה חשוב מאוד מה שאסנת וטל עשו, כל הנושא של מכתבי החולים

גיורא שרף:  אנחנו באמת מנצלים את זה במקסימום, אבל צריך לזכור שאין עמותות לכל המחלות שמגישים תרופות

גיורא שרף:  דבר שני, לא תמיד יש חולים שמקבלים תרופות חדשות שמוגשות לסל, אז לא תמיד יש את החולים שיכולים לבוא ולהעיד על בשרם מה התרופה עושה ואיך היא משפיעה

גיורא שרף:       למה חשוב שיהיה את הקול של החולים בוועדה? כי לא כולם מסכימים על זה, וזה גם מדובר פה בשינוי קונספציה

גיורא שרף:  אני רוצה פה לצטט מישהי שהייתה מורה שלי בקורס בין-לאומי שאני עשיתי, של מעורבות חולים בכל ההליכים של אישורי תרופות, קורס שנקרא יופאתי

גיורא שרף:      הייתה שם מרצה בשם קרן פייסי שאני חושב שטל מכירה אותה טוב

גיורא שרף:  היא הייתה יושב-ראש ועדת הסל של אירלנד במשך שנים רבות, מה שפרופ' דינה בן יהודה הייתה השנה

גיורא שרף:  שם משתפים את החולים בצורה אקטיבית גם בתור חברי ועדה, וגם נותנים להם אפשרות לבוא ולהעיד בפני הוועדה את העדויות ממקור ראשון

גיורא שרף:  היא כתבה ספר כשהיא סיימה את התפקיד, על שיתוף חולים בכל הליכי אישור טכנולוגיות רפואיות

גיורא שרף:  הספר נפתח במשפט אחד שאומר: "אם אתה לא משתף חולים בהליכי אישור ורישום תרופות, אתה לא באמת עושה הערכת טכנולוגיות אמיתית"

גיורא שרף:       לא יכול להיות שבמאה ה-21 כשהיא כתבה את הספר, חולים לא יהיו חלק מההליך של רישום ואישור תרופות

גיורא שרף:  אני חושב שזה משפט חד, מסכם את החשיבות

גיורא שרף:  יש כמובן המון סיבות אחרות למה הקול של החולים צריך להגיע

גיורא שרף:  יושבים נציגי ציבור, אנשים מאוד מכובדים, ראינו את הרשימה, אבל הם לא באמת מייצגים את הקול של החולה

גיורא שרף:  אני חושב שהיום גם בעולם המערבי המתקדם וגם בפחות מביאים את החולים להיות חלק מהצוותים

גיורא שרף:  יושבים נציגים בשבע ועדות מתוך תשע

גיורא שרף:  יושבים חולים, נציגי חולים וחברים בוועדות וכמובן גם באים להעיד

גיורא שרף:       בארצות הברית ב-FDA יושבים ויש ועדה מיוחדת של החולים שמייעצת ויושבת עם אלה שמקבלים את ההחלטות

גיורא שרף:  פה בארץ אנחנו עוד לא הגענו לשם ואני חושב שמי שיודע הכי טוב, אני עוד פעם אגיד, טל מורגנשטיין

גיורא שרף:  אם היא תרצה, תוסיף

גיורא שרף:  עבודת המאסטר שלה הייתה על שיתוף מטופלים בהליכי אישור תרופות, אז היא מכירה את הנושא הזה בצורה קרובה

גיורא שרף:  גם משרד הבריאות עשה עבודה מאוד מקיפה בנושא הזה שהציגו לנו, והם מבינים למה חשוב, אבל עדיין עוד לא הגענו לשם

גיורא שרף:       אני מקווה שנמצא את הדרך איך להכניס את הקול של החולה, כי בסופו של דבר הסלוגן שמוביל אותנו היום, את עמותות החולים זה "שום דבר עלינו בלעדינו"

גיורא שרף:  תקשיבו לנו ונעשה את הדברים ביחד

גיורא שרף:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  ד"ר זאב פלדמן, בבקשה

משה-זאב פלדמן: תודה רבה

משה-זאב פלדמן:  קודם כל אני רוצה להגיד תודה לוועדה, לצוות שעבד כל כך קשה וגם לצוות המקצועי שמאפשר לחברי הוועדה לעשות דיונים ממוקדים ויעילים ולהגיע להחלטות מצוינות

משה-זאב פלדמן:  אני מצטרף לשביעות רצון היחסית מסל הבריאות בישראל

משה-זאב פלדמן:  באופן אבסולוטי אני לא מרוצה

משה-זאב פלדמן:  באופן יחסי למה שקורה בעולם אני מאוד מרוצה, אבל אנחנו יכולים להגיע למצב יותר טוב

משה-זאב פלדמן:      אנחנו יכולים להגיע למצב יותר טוב בכמה היבטים

משה-זאב פלדמן:  אחד, אנחנו צריכים לזכור שההקצאה הלאומית לבריאות בישראל היא מהנמוכות בעולם המערבי

משה-זאב פלדמן:  אני חושב שאנחנו מרגישים את זה גם בסל וגם בתחומים אחרים כמו תשתיות במערכת הבריאות, וצריך לעשות שינוי מהותי ולשדרג את מערכת הבריאות בסדר העדיפות הלאומי

משה-זאב פלדמן:       אני חושב שדרך אחת טובה זה החלטת הממשלה לעדכון דמוגרפי מלא ועדכון הזדקנות, אני מבין, חלקי, שצריך לעשות אותו מלא

משה-זאב פלדמן:  דבר שני זה להתחייב, מה שדיברו פה נציגי קופות החולים, חברי הוועדה, זה להתחייב על התוספת לסל התרופות שתהיה קבועה כל שנה כ-1% מתקציב הבריאות

משה-זאב פלדמן:  יחליטו שזה 1

משה-זאב פלדמן: 75% או 2%, זה מהותי

משה-זאב פלדמן:  הסכומים שעכשיו מדברים עליהם, ה-650 שנולד השנה וה-750 שאמור להיות בשנה הבאה, זה ברכה, כי אנחנו זוכרים את השנים שלא היה עדכון בכלל או שהיה עדכון של 300 מיליון וזה לא מספיק

משה-זאב פלדמן:       דבר שני זה סוגיה שאני חושב שצריך להתייחס אליה, זה המע"מ על התרופות

משה-זאב פלדמן:  אני חושב שמצד אחד נותנים, מצד אחד לוקחים ויכול להיות שאפשר למקסם עוד יותר את הנתינה ולהכניס עוד טכנולוגיות פנימה אם סוגיית המע"מ תרד מסדר-היום ככל שזה נוגע לתרופות

משה-זאב פלדמן:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  אנסטסיה אברמוב נמצאת כאן, אימא לילד חולה סרטן, עמותת "רחשי לב"

אנסטסיה אברמוב: שלום, תודה

אנסטסיה אברמוב:  זו פעם ראשונה שאני בפורום כזה

אוריאל בוסו: תודה שהגעת

אנסטסיה אברמוב: תודה לכם

אנסטסיה אברמוב:  אני מייצגת פה הורים שנכנסו לסטטיסטיקה שהילד שלהם, הילד שלי לצורך העניין כבר מעל שנתיים מתמודד עם המחלה ומאוד קשה למשפחה לקבל את זה

אנסטסיה אברמוב:  אני עזבתי את העבודה

אנסטסיה אברמוב:  אני רואת חשבון במקצוע שלי

אנסטסיה אברמוב:  עזבתי את העבודה כדי לסעוד את הבן שלי והייתי איתו 24/7

אנסטסיה אברמוב:  היינו חודשים שלמים באשפוז

אנסטסיה אברמוב:  באמת הצוות הרפואי דאג לנו לכל

אנסטסיה אברמוב:       יש משפחות שלקחו הלוואות ומכרו בתים כדי איכשהו לעזור להציל את הילד שלהם, כי ברגע שהילד חולה, לא מעניין שום דבר

אנסטסיה אברמוב:  כל מה שצריך זה להציל אותו

אנסטסיה אברמוב:  אני באמת יודעת שרוב התרופות נמצאים בסל הבריאות ודואגים לילדים

אנסטסיה אברמוב:  בערך 400–500 ילדים נכנסים לסטטיסטיקה מידי שנה, אבל בכל אופן גם אחרי פרוטוקולים קשים עדיין יש ילדים שהרופאים מבשרים להם שהתרופה היחידה שיכולה להציל אותם היא עולה המון כסף והיא לא נמצאת בסל הבריאות

אנסטסיה אברמוב:  אני יודעת גם שהתרופות האלו, יש עליהם מס, מע"מ, ובאמת זה הבשורה שאף הורה לא רוצה לקבל ובטח לא להגיע למצב שהוא לא יכול להרשות לעצמו את זה

אנסטסיה אברמוב:  צריך לחשוב איך באמת אנחנו, הציבור, בעת הצרה הזאת יכולים לעזור לאותם הורים שהם לא הרבה אבל נקלעים למצב שזקוקים לתרופות מצילות חיים גם בסוף הפרוטוקול כשאף תרופה קונבנציונאלית לא עוזרת, גם להציל את הילדים האלו

אנסטסיה אברמוב:  באמת נושא מאוד חשוב ואני מבקשת את ההתייחסות לכך

אנסטסיה אברמוב:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה ששיתפת אותנו ומאחלים רפואה שלמה

אוריאל בוסו:  ללא ספק הדברים הגיעו לאוזניים קשובות מכל ההיבטים

אוריאל בוסו:       שלומית בורנשטיין, מנכ"ל האגודה הישראלית לאטופיק דרמטיטיס

שלומית בורנשטיין: שלום, תודה רבה על הדיון החשוב הזה וליושב-ראש ולכל מי שמשתתף בו

שלומית בורנשטיין:  אני מצטרפת לגיורא על הברכות באמת על סל הבריאות

שלומית בורנשטיין:  באמת בארץ הרפואה ידועה כאחת הרפואות הטובות בעולם

שלומית בורנשטיין:  גם אני מברכת על ההתקדמות באמת בשמיעת קול החולים ושיתופם במערכות

שלומית בורנשטיין:      אני רק רציתי להוסיף ולהבהיר את השינוי שקורה בעולם ובארץ בנושא הזה

שלומית בורנשטיין:  אני לא יודעת אם אתם זוכרים, אבל אני לפני 30 שנה כשהילד שלי הקטן היה מאושפז בבית חולים, לא הרשו לי להישאר שם בלילה כי אז החולים היו פסיביים והרופאים היו אלה שמטפלים, ולא יכולנו להישאר

שלומית בורנשטיין:  היום הרפואה בעצם צועדת לכיוון patient centered, שהחולה הוא במרכז, הוא אקטיבי, הוא שותף בהחלטות, וגם ראו שמבחינה רפואית באמת לאפשר להורה להיות, לשמוע את האינטואיציה של האימא, להכליל את זה בשיקולים המקצועיים

שלומית בורנשטיין:  ראו שהדבר מוסיף לא רק מבחינה בריאותית, גם מבחינה תקציבית

שלומית בורנשטיין:      בעולם יש את כל האבולוציה של patiet centered והלאה, השלב הבא זה של experd patient, של חולה מומחה, של שיתוף של החולים בוועדות, בייעוצים, בהחלטות לא רק לגבי הטיפול הספציפי של החולה, אלא גם לגבי שיתוף כמו שגיורא הוביל

שלומית בורנשטיין:       אני רק רוצה לציין פה, יש מאמר שהתפרסם ב-2008 מטעםWHO -World Health Organization Europe שמדבר בדיוק על הנקודה הזאת של שיתוף חולים בוועדות ובטיפולים

שלומית בורנשטיין:  המשפט המסיים הוא כותב, זה חשוב לא רק כי זה הדבר הנכון לעשות, אלא גם כי זה עשוי להיות הדרך הטובה ביותר לשפר את בריאותם של אנשים ולהבטיח את קיימותן העתידית של מערכות הבריאות, אז אני משתתפת לבקשה של שיתוף נציגי חולים בוועדות

שלומית בורנשטיין:  כמובן שהדבר צריך להיעשות בצורה מאוזנת, אבל אם יש כבר נציגי ציבור בוועדות, אז יכול להיות גם נציגי חולים שהם יודעים ומבינים ויביאו את כל החולים לוועדה

שלומית בורנשטיין:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  פרופ' חגי לוין, ראש איגוד רופאי בריאות הציבור

חגי לוין: תודה רבה לך יושב-ראש הוועדה, דיון חשוב והזדמנות לפרגן באמת לוועדת הסל ולעוסקים במלאכה, גם כמובן פרופ' בן יהודה וד"ר לוקסנבורג וכל הצוות

חגי לוין:  ד"ר לוקסנבורג היא רופאה מומחית בבריאות הציבור ובאמת הלוואי שאנחנו נשכפל את העבודה המקצועית הזאת גם לתחומים אחרים בחיים שלנו

חגי לוין:  ודאי שאסור לקלקל

חגי לוין:       אני רוצה להצביע על הנקודה

חגי לוין:  יש את התוספת השנייה ויש את התוספת השלישית

חגי לוין:  לפי אחד הדוחות, אני לא זוכר אם זה הדוח של הכנסת או של מרכז טאוב, רק 2

חגי לוין: 5% מתקציב הסל הולך לתוספת השלישית לטובת שירותים שניתנים על ידי המדינה, של רפואה מונעת, של שיקום, של גריאטריה

חגי לוין:  כולנו יודעים שהרפואה המונעת היא הרפואה הטובה ביותר

חגי לוין:  אין היום מנגנון עדכון לא דמוגרפי ולא טכנולוגי לנושא של התוספת השלישית

חגי לוין:       אנחנו רואים שוב ושוב גם השנה כאשר באמת היה קשב יוצא מן הכלל של הוועדה כולל ידידי פרופ' נדב דוידוביץ' כחבר, כרופא מומחה, חבר בוועדה, עדיין החיסון נגד דלקת קרום המוח לא נכנס

חגי לוין:  כמובן ידוע שהוא יקר אבל בכל זאת כפי שציינה גם יושב-ראש הוועדה, לא רק תחום החיסונים

חגי לוין:  תחום הרפואה המונעת הוא נותר מוזנח למרות חשיבותו הרבה וזה דורש חשיבת עומק, איך אנחנו מבטיחים שגם התוספת השלישית מקבלת את היחס

חגי לוין:  אנחנו ספציפית בנושא החיסונים הפכנו להיות מפגרים בתוכנית החיסונים, חיסוני השגרה לעומת מדינות אחרות

חגי לוין:       שמענו פה את הקושי של חסר תכנון ארוך טווח

חגי לוין:  הוועדה, כדי שהיא תוכל לתכנן, היא צריכה לדעת את התקציב שלה בתוכנית חומש לשנים הקרובות

חגי לוין:  גם התקציב, למרות שהוא באמת נאה ובאמת שיש לנו מה להתגאות בהשוואה למדינות אחרות, באמת מבלי רצון להיכנס להיבטים הפוליטיים, אבל אפשר רק לחשוב אם הכסף למשל של המס של המשקאות היה מוקצה לטובת סל התרופות, היה אפשר כל כך הרבה יותר אנשים להציל

חגי לוין:       אני מבקש ממך שבאמת להקדיש תשומת לב ספציפית לנושא הזה של הרפואה המונעת, של התוספת השלישית, איך אנחנו לקראת השנים הבאות מוצאים מנגנון עדכון, אגב, גם בכוח האדם

חגי לוין:  מה שקורה, שהיום אם היינו רוצים להכניס את החיסון של המנינגוקוק, אין מספיק אחיות בריאות הציבור שיחסנו, אז זה גם דבר שצריך לתת עליו את הדעת

חגי לוין:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  שושה אפרת אונימה, עלה ירוק

שושה אפרת אונימה: שלום, תודה על רשות הדיבור

שושה אפרת אונימה:  אמנם אני יושבת-ראש עלה ירוק, אבל אני מגיעה לפה בתור חולת סרטן

שושה אפרת אונימה:  יש לי שלוש מחלות יתומות, אחת מהן היא ליפוסרקומה ברמה גבוהה

שושה אפרת אונימה:  חליתי לפני 12 שנים ועברתי עשרה ניתוחים וכימותרפיה ניסויית, מסע לא פשוט

שושה אפרת אונימה:  מתוך כל זה הקנאביס הוא מה שעזר לי לאורך הדרך

שושה אפרת אונימה:      יש איזשהו ניסיון להסדיר את תחום הקנאביס בארץ

שושה אפרת אונימה:  עם זאת, כרגע אנחנו נמצאים בנקודה שבה חולי סרטן נפגעים מאוד מהניסיונות להסדרת התחום

שושה אפרת אונימה:  ממש לאחרונה נעשה איזשהו מהלך של הגבלת הרישיונות ל-20 גרם קנאביס עבור חולה חדש, ומי שנפגע מזה הכי הרבה זה חולי הסרטן וילדים עם אפילפסיה וכל חולה קשה שבעצם צריך את הקנאביס כתרופת SOS מהרגע להרגע

שושה אפרת אונימה:       בכל מקר הבאתי גם את האלטרנטיבה איתי שאני מקבלת אותה בחינם, סבסוד מלא מהמדינה

שושה אפרת אונימה:  אני על הרישיון של הקנאביס שלי ויתרתי כשהרפורמה נכנסה, כי אני לא יכולה להרשות לעצמי את המחירים האלה

שושה אפרת אונימה:  זה הדבר שהכי עזר לכאבים מתפרצים ולעוד הרבה תופעות אחרות

שושה אפרת אונימה:       העלויות למדינה של האופיאטים, שאגב יכולים להרוג ילד

שושה אפרת אונימה:  אצלי בבית זה שמור בכספת לעומת הקנאביס שלא היה שמור בכספת

שושה אפרת אונימה:  אם ילד מוצא את זה בבית, זה יכול לגרום למוות

שושה אפרת אונימה:  רשימת התופעות לוואי על זה מאוד מאוד ארוכה ומאוד מפחידה

שושה אפרת אונימה:       בכל מקרה מבחינת העלויות למדינה, בתקופה של הכאבים המתפרצים החזקים שלי זה היה עולה למדינה לסבסד לי את התרופה הזאת בין 6,000 ל-8,000 שקלים לחודש

שושה אפרת אונימה:  תחשבו על כל שאר חולי הסרטן לעומת הקנאביס שזה פחות מרבע מהעלות לסבסד

שושה אפרת אונימה:  כל מה שאני מבקשת, זה תשקלו לסייע לחולי סרטן שנמצאים בין הכיסאות בתקופה הזאת של הסדרת תחום הקנאביס

שושה אפרת אונימה:  זהו, תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה ששיתפת אותנו

אוריאל בוסו:  מאחלים לך רפואה שלמה

אוריאל בוסו:  נושא הקנאביס הרפואי, אני יודע שנמצא עמוק על שולחן הדיונים בהסדרה ולהקלה

אוריאל בוסו:  אין ספק, דיברת נכוחה

אוריאל בוסו:      ד"ר שני שילה, מנכ"ל עמותה לסרטן ריאה

שני שילה: תודה רבה לכולם

שני שילה:  חבר הכנסת אוריאל בוסו, אתה אדם מיוחד, אני רוצה להגיד לך למה

שני שילה:  זאת ועדה ראשונה שאני נמצאת בה שיו"ר הוועדה מתייחס באופן שוויוני לנציגי החולים כמו לשאר חברי הוועדה

שני שילה:  בדרך כלל נותנים לנציגי החולים לדבר בסוף, ואני מתרגשת כשאני אומרת את זה

אוריאל בוסו: תודה

שני שילה: אז תדע לך שעשית משהו מיוחד שלא קרה

אוריאל בוסו: כולם נמצאים פה, וגם עבודת הוועדה ללא ספק בסוף בשביל מטרה אחת, ואתם עושים עבודת קודש

שני שילה: אז כל הכבוד

שני שילה:  דבר שני, אני רוצה להגיד תודה לוועדת הסל ולמשרד הבריאות

שני שילה:  אני פה כי לפני 11 שנה בעלי אובחן בגיל 43 עם סרטן ריאה גרורתי

שני שילה:  בעלי מה-20% שמעולם לא עישנו, ובעקבות המסע עזבתי את מה שעשיתי

שני שילה:  עסקתי במחקר, והקמתי את העמותה הישראלית לסרטן ריאה לפני שמונה שנים

שני שילה:  בזכות הנגשת התרופות בעלי חי 11 שנה והוא נפטר באוגוסט האחרון, אז זה דבר ראשון

שני שילה:      יש פה דברים מאוד מאוד טובים אבל יש גם דברים שצריך לתקן

שני שילה:  אני חושבת שבכל דבר, כל תהליך וכל חברה וכל משרד יש דברים שצריך לשפר וזה הוצג קצת כאילו גם הכול מושלם, אבל יש דברים שצריך לשפר

שני שילה:       באמת ועדת הסל הולכת ועושה את זה יותר ויותר, לתת יותר מקום למניעה ולאבחון מוקדם שזה דבר מאוד חשוב כי בדרך כלל עסוקים בלכבות שריפות, וגם ד"ר לנדסברגר הסביר את זה, והקהילה שלנו קיבלה גם הכללה של תרופות לשלבים מוקדמים, אבל גם עדיין אנחנו לא יכולים לשכוח את מי שהוא לצערו אובחן, וסרטן ריאה, רוב האבחון הוא בשלב מאוחר, ויש לנו אוכלוסיות שלא קיבלו תרופות וזה מאוד קשה להיות במקום הזה

שני שילה:       דבר שני, כל התהליך הזה מתחיל ברישום תרופות, וגם במשרד הבריאות הם בתת תקנים

שני שילה:  אני יודעת כמה הם עובדים קשה ותת תקנים בכל המערכת הזאת

שני שילה:  יש לנו מזל שפרסונלית יש פה אנשים מדהימים

שני שילה:  הישראלים מדהימים ולכן הם מצליחים לשאת את העול הגדול הזה

שני שילה:       דבר אחרון שאני רוצה להגיד, כי כדאי לי להתמקד אבל אני חייבת להגיד את זה

שני שילה:  תיראו, סרטן ריאה ברובו זה מחלה של העם

שני שילה:  זה מחלה של פריפריה חברתית וגיאוגרפית

שני שילה:  זה 80% עישון או מעשנים לשעבר בתקופות שהתחילו לעשן כשהיה מקובל

שני שילה:       אסור לנו לשכוח את העם הזה שלא יכול לקנות ביטוח פרטי, וכשהוא צריך לקבל תרופה, אם היא לא מונגשת לו דרך הסל, הוא לא יוכל לקבל אותה ואז נוצר מצב שאנשים שיש להם, יש להם את הסיכוי לחיות, ואנשים שאין להם, תלויים לגמרי בדבר הזה

שני שילה:  תודה

אוריאל בוסו: תודה

אוריאל בוסו:  אני בפתיחת דיוני הוועדה בהקמת ועדת הבריאות, אחד הדברים ששמנו לנגד עינינו, חברי הוועדה ואנוכי זה צמצום הפערים בכל הפרמטרים, שלא יכול להיות שרק מי שיש לו כסף לביטוח יקר, יקבל שירותים מסוים ומי שלא, לא

אוריאל בוסו:  בגלל זה גם שאלתי שהתוספת התקציבית, כמה היא מצמצמת פערים, שזה הדבר החשוב, ותודה ששיתפת אותנו

אוריאל בוסו:       אם יש עוד משהו בסבב לפני שחברי הכנסת יאמרו את דברם, שביקש לדבר ולא שמענו אותו אולי? אתה ביקשת, נכון? אז בקצרה

שמעון גרידי: שלום, הרבה שנים הייתי בצללים

שמעון גרידי:  מה הכוונה? בשנת 1992 אני ועוד שני חברים הקמנו תנועה שנקראת עלה ירוק

שמעון גרידי:  בשנת 1998–1999 גם קמה המפלגה בעקבות זה

שמעון גרידי:  תמיד שמרנו בתור קהילה על פרופיל מאוד נמוך

שמעון גרידי:  תמיד הייתה גם הפרדה, היה ניתוק בין השניים

שמעון גרידי:  נכון להיום אנחנו אחד אחרי שלקחנו את המפלגה, אחרי שיש את האיחוד

שמעון גרידי:      אחת הדברים שאני ראיתי ושמעתי כאן זה שמדברים גם על עודפים

שמעון גרידי:  מדברים על כל מיני פרויקטים נחמדים והרבה דברים שאתם עושים, שאני מברך על כך

שמעון גרידי:  יחד עם זאת, אני חושב שאחד הכישלונות של משרד הבריאות דווקא היה גוף אחד ששמו היקר

שמעון גרידי:  לדעתי כיום אפשר להסתדר ללא הגוף הזה

קריאה: איזה גוף?     

אוריאל בוסו: יחידה קנאביס רפואי של משרד הבריאות

אוריאל בוסו:  אנחנו לא שופכים את התינוק עם המים

אוריאל בוסו:  אמרתי, נושא הקנאביס נמצא על השולחן

שמעון גרידי: מבחינת הקהילה אצלנו, מה שאנחנו מבינים ואנחנו רואים, לדעתנו הגוף הזה, אפשר להסתדר בלעדיו

שמעון גרידי:  ישנו נתק בין הגוף הזה ומשרד הבריאות לבין הקהילה של משתמשי הקנאביס

שמעון גרידי:  עושים מהלכים חד צדדיים

שמעון גרידי:  הקהילה שלנו היא זאת שבסופו של דבר מקבלת - - -      

אוריאל בוסו: זה נושא אחר

שמעון גרידי: כן, כמובן

שמעון גרידי:  היא מקבלת את הבשורות

שמעון גרידי:      אני מציע כזה דבר, מאחר ואני רואה שיש כאן אנשים מאוד נחמדים שדווקא אפשר לדבר איתם גם לעניין, הייתי רוצה דווקא להציע איזשהו גשר ויותר להיות איתנו בקשר, כן לשמוע את הרעיונות שלנו ויש לנו רעיונות מהפכניים

אוריאל בוסו: אני מבטיח לך שאני אדאג לעשות דיון בפני עצמו בנושא הזה, ואתה גם כן תשמיע את דעתך

שמעון גרידי: זה חלק מסל התרופות

שמעון גרידי:  מבחינת סל התרופות, כשאני שמעתי שהדבר הזה בכלל לא נכלל בשיחה, זה טיפ-טיפונת היה לי מוזר, אבל אמרתי, אני אגיע לפה להקשיב, להכיר את מה שקורה לפני שאנחנו מתחילים לפעול, והייתי מאוד מעוניין לעבוד איתכם לעתיד כי יש לנו הרבה מה להציע

שמעון גרידי:  אני באופן אישי עוזר לממשלת הונגריה וגרמניה עם ההסדר שלהם, כבר כמה שנים

שמעון גרידי:  אתם אוהבים מודלים

שמעון גרידי:  אני אביא לכם מודלים מאוד חכמים שאפשר לעבוד, ויש לכם עם מי לעבוד

שמעון גרידי:  אני מוכן לשתף פעולה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  היועצת המשפטית נעה בן שבת רצתה לשאול שאלה בנושא הזה

נעה בן שבת: רציתי לשאול את משרד הבריאות

נעה בן שבת:  למעשה דיברתם על כך שיש החלטת ממשלה לעדכון הדמוגרפי

נעה בן שבת:  בעצם לפי החוק אפשר לקבוע בצו או צריך לקבוע בצו את העדכון הדמוגרפי ואז אפשר לקבוע עדכון דמוגרפי קבוע ולא להיות תלויים

נעה בן שבת:  אם הלכתם את חצי הדרך, מדוע שלא תלכו את כל הדרך וכבר הדברים האלה יהיו קבועים ולא נתונים להחלטות ממשלה ולא נתונים לשינויים תכופים?     

ליאור ברק: אנחנו כמובן נשמח לזה

ליאור ברק:  ברגע שתהיה הסכמה בממשלה, אז נוכל לעשות את זה

אוריאל בוסו: הגשתם בקשה? יש אי הסכמה?     

ליאור ברק: יש על זה דיונים שוטפים כל הזמן עם משרד האוצר, ודאי עכשיו ערב דיוני התקציב, וככל ותעלה אי הסכמה לדבר הזה - - -      

אוריאל בוסו: אין סיבה כי בסוף המכלול של התקציב נמצא, הצרכים ודיוני הוועדה, לכן אנחנו נשמח להיות שותפים בנושא, ואם צריך אנחנו ניתן את הדחיפה שלנו לכך

ליאור ברק: ייאמר שיש סיכום גם בין המשרדים על העניין הזה עכשיו ערב התקציב, על גובה העדכון

ליאור ברק:  אם זה במסגרת החלטת ממשלה או בצו, זה כבר עניין שיובא להחלטת ממשלה

אוריאל בוסו: תודה

אוריאל בוסו:       חברי הוועדה, לפני שנסכם את הדיון, ברשותכם

אוריאל בוסו:  ד"ר יאסר חוג'יראת, חבר הכנסת

יאסר חוג'יראת: הקשבתי לכולם

יאסר חוג'יראת:  שוב, אני התרגשתי כששמעתי את החולים מדברים ואת האימא שדיברה

יאסר חוג'יראת:  הלוואי שנגיע לשלב או מצב מסוים שבעצם אנחנו לא נצטרך את הסל אלא המדינה תממן כל טכנולוגיה חדשה שיכולה להציל חיים, לשפר חיים של חולים וזה לא יצטרך את הסל הזה

יאסר חוג'יראת:       רציתי להתייחס לכמה דברים

יאסר חוג'יראת:  יש כל מיני מחלות, קראו להם מחלות יתומות, מחלות נדירות, כל מיני מחלות גנטיות שאפשר גם למנוע אותן על ידי בדיקות מוקדמות שאפשר לעשות אותן

יאסר חוג'יראת:  יש חברות בתוך החברה שלנו שלא עושים בדיקות מוקדמות או שלא עושים את הבדיקות ולא מוכנים לעשות הפסקות היריון ולפעמים נולדים ילדים חולים

יאסר חוג'יראת:       אני אתן דוגמה על מחלת SMA

יאסר חוג'יראת:  SMA זו מחלה קשה

יאסר חוג'יראת:  יש כמובן בדיקה שהיא באמת בסל, בדיקה מוקדמת למניעה, אבל עם כל הבדיקות שיש וכל מה שעושים, נולדים עדיין ילדים עםSMA

יאסר חוג'יראת:  יש טיפולים שיכולים לעזור לאותם ילדים חולים לחיות חיים רגילים

יאסר חוג'יראת:  התרופה הזאת לא נכנסה לסל

אסנת לוקסנבורג: אנחנו אחת המדינות שהכניסו לסל את כל הטיפולים ל-SMA, ובין המדינות הראשונות בעולם

טל מורגנשטיין: הבקשה היחידה הייתה הנושא של הסקר

יאסר חוג'יראת: סקר יילודים

יאסר חוג'יראת: בדיוק, סקר יילודים

אסנת לוקסנבורג: הסקר של הילדים לא למי שעשה בזמן ההיריון אלא אחרי הלידה

יאסר חוג'יראת: כן, סקר יילודים לחולים, כי אם אנחנו מגלים אותם מוקדם אפשר לעזור להם

יאסר חוג'יראת:  זה דבר אחד

יאסר חוג'יראת:      דבר שני, לגבי כל המחלות הנדירות, האם יש התחשבות בוועדה למצב הסוציו-אקונומי של האנשים, מאיפה הם באים? אנשים סוציו-אקונומי, קשה להם גם לעשות טיפולים

יאסר חוג'יראת:  לפעמים יצטרכו למכור אולי את הדירה שלהם בשביל לממן את הטיפול של הילד שלהם

יאסר חוג'יראת:  אנחנו נשמח שתהיה גם רגישות לכל המצב הזה של סוציו-אקונומי

יאסר חוג'יראת:       כל הנושא של רפואה מונעת, אני חושב שזה נושא מאוד חשוב שצריך לקחת אותו בחשבון

יאסר חוג'יראת:  אני חושב גם שההמלצה היא שלא יהיה תקציב שכל הזמן משתנה, אלא יהיה אחוז מסוים בתקציב משרד הבריאות שילך לנושא הזה של טיפול, לסל, וגם שתהיה נציגות של חולים בתוך הוועדות שבעצם מחליטות גם איזה דברים יכנסו לתוך הסל

יאסר חוג'יראת:      עוד דבר שהייתי ממליץ, בתוך מדינת ישראל יש הרבה ניסויים קליניים

יאסר חוג'יראת:  יש הרבה חברות שעושות ניסויים קליניים בתוך בתי החולים

יאסר חוג'יראת:  אולי אותן חברות שעושות הרבה ניסויים קליניים בתוך מדינת ישראל, לחייב אותן שאחוז מסוים, לתרום אותו לקרן מסוימת שבעצם תעזור לטפל באותם אנשים

יאסר חוג'יראת:  להוסיף עוד איזה תקציב לתת אפשרות לטפל בעוד אנשים

יאסר חוג'יראת:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:       חברת הכנסת לימור סון הר מלך

לימור סון הר-מלך: טוב, אז קודם כל אני רוצה לברך באמת על הדברים שאמרה פה פרופ' בן יהודה

לימור סון הר-מלך:  באמת ניכר שעשיתם מאמץ מאוד מאוד גדול כדי שבאמת הדברים יתנו מענה אמיתי ומאוזן ומגוון

לימור סון הר-מלך:       אני רוצה להתחבר לדברים שלך, יושב-ראש הוועדה, בצורך שתהיה פה יותר שקיפות לציבור מדיוני הוועדה

לימור סון הר-מלך:       אני חוזרת שוב אלייך כי באמת שמעתי מתוך הדברים שלך בקשר למחלות היתום

לימור סון הר-מלך:  שמעתי שיש שם איזושהי הצעה מאוד מבורכת שאני חושבת שאולי כדאי באמת לקחת אותה

לימור סון הר-מלך:  המחלות הנדירות האלה שבאמת הן יתומות, אין להן אבא ואימא וגם כל התהליך של לאבחן אותן, אנשים עוברים באמת מסכת ייסורים קשה כדי לאבחן את הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:      שמעתי באמת איזושהי עצה טובה שאני חושבת שאולי כדאי שניתן עליה את הדעת, שאולי מול חברות התרופות, להגדיר איזשהו סך רווחים שהוא יהיה באמת לטובת הדבר הזה ובאמת לנסות לתמוך באותן משפחות עם תרופות של אותן מחלות שמוגדרות כמחלות יתום

לימור סון הר-מלך:      זכיתי להיות אפילו חלק בתוך הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:  אנחנו ביקשנו להכניס לתוך סל הבריאות את הטכנולוגיה של הלבלב המלאכותי

לימור סון הר-מלך:  יש הרבה מאוד ילדים שאיכות החיים שלהם, אני לא מדברת על המשפחות שנפגעו ממש בצורה דרסטית

לימור סון הר-מלך:  ממש העמידו משפחות שלמות בשאלות מוסריות קשות, הורים שמצאו את עצמם - - - רק כדי לנסות לקבל את הטכנולוגיה הזאת

לימור סון הר-מלך:  ברוך השם מאוד שמחתי לראות הדבר הזה נכנס לתוך סל התרופות, באמת להיות חלק מזה

לימור סון הר-מלך:      אני אומרת, בואו ניקח את ההצעה הזאת שעלתה פה, לראות איך אפשר - - -      

אוריאל בוסו: אנחנו נמשיך ונהיה על זה

אוריאל בוסו:  תודה רבה על הדברים החשובים

אוריאל בוסו:       חברת הוועדה, חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה אדוני היושב-ראש

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני רוצה להודות לפרופ' דינה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  היה מאוד מרגש לשמוע אותך, כמה שאת רואה את המטופלים, את החולים והחולות לאורך כל הדרך

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  את גידלת וחינכת לרפואה מספר דורות בישראל ותודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כל הכבוד

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       אני רוצה לברך על תוספת של 100 מיליון שקלים להרחבת סל שירותי הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כמובן זה לא מספיק

אוריאל בוסו: יש תוספת עתידית

אוריאל בוסו:  יש עוד 150

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מעולה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כשישבנו לפני שנה פלוס על התקציב, חשבנו להערכתנו שכדי לצמצם פערים בבריאות, חסרים 10 מיליארד שקלים כדי לשפר וליישר פחות או יותר את מערכת הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  במצע של מפלגת יש עתיד הכנסנו תוכנית חומש, תוספת קבועה של 2 מיליארד לחמש שנים, אז זה היה מצמצם את הפערים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אם יש מגמה להוסיף, באמת מברכת גם את שר הבריאות החדש, ממלא מקום עכשיו ואת ועדת הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מקווה שנוכל לעשות עבודה טובה למען האזרחים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אני חושבת שצריך יותר לשתף את הציבור וגם להזמין ארגוני חולים, לפחות נציג אחד או שניים בוועדה שדנה על הרחבת סל שירותי בריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       אני מבקשת לשים על סדר-היום לבדוק מחדש את הסדרי בחירה של קופות חולים ולהרחיב אפשרויות למטופלים לבחור יותר ספקי שירות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אם קופה לא יכולה לספק את השירות, אז שיהיו - - -     

אוריאל בוסו: יש רפורמה שנמצאת בדרך

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שלא תהיה הגבלה בבתי חולים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  להרחיב גם את סל הבריאות וגם הסדרי בחירה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אם אפשר להוסיף את זה, זה גם דורש תקציב כמובן לקופות חולים, אז זה יהיה נהדר

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  תודה רבה

יאסר חוג'יראת: שאלה, ברשותך

יאסר חוג'יראת:  אם היינו מקבלים את ה-950 בקשות, כמה זה היה עולה למדינה?     

אסנת לוקסנבורג: למעלה מ-4 מיליארד שקל, כאשר הראינו שהדברים שהגיעו לתעדוף הסופי היו בערך 2 מיליארד שקלים

אסנת לוקסנבורג:  זה מה שהגיע אחרי שהוועדה כבר תיעדפה

אסנת לוקסנבורג:  הדברים החשובים ביותר היו כ-2 מיליארד שקלים

אוריאל בוסו: שני לוי, צוות מחקר, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שאלה קטנה ואני מסיים

שלי לוי: רק שאלה למשרד הבריאות

שלי לוי:  מתוך ה-650 מיליון תוספת של השנה, כמה מתוך זה הלך לשירותים בתוספת השלישית, שירותים שבאחריות משרד הבריאות?     

אסנת לוקסנבורג: באחריות משרד הבריאות, אני צריכה להיזכר

טל מורגנשטיין: זה מופיע בהחלטת הממשלה

אסנת לוקסנבורג: כמה עשרות מיליוני שקלים

שלי לוי: החלטת הממשלה זה לפני התוספת - - -      

אסנת לוקסנבורג: ההחלטה מפרטת כמה התוספת השנייה וכמה התוספת השלישית

אסנת לוקסנבורג:  למיטב זכרוני כמה עשרות מיליוני שקלים, אבל אני לא זוכרת את המספר המדויק

אסנת לוקסנבורג:  אנחנו יכולים להסתכל

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  קודם כל אני אומר כאן הודעה

אוריאל בוסו:  כידוע, ישיבות הוועדה מוקלטות ומשודרות והפרוטוקול ושידור הישיבה יפורסמו באתר האינטרנט של הכנסת

אוריאל בוסו:  בגלל רגישות הנושאים שעלו בישיבה זו, אני קובע כי בהתאם לסעיף 120 לתקנות הכנסת, ככל שתהיה בקשה, יעלה צורך, יימחקו מהפרוטוקול המפורסם לעיון הציבור פרטים מזהים של דוברות ושל קטינות, דוברים קטינים או ככל שזה יידרש לבקשת משתתף אחד בישיבה, אם העמדת הפרוטוקול לדיון הציבור עשויה לגרום נזק למי שביקש זאת או זולתו

אוריאל בוסו:      לפני דברי הסיכום, פרופ' בן יהודה וד"ר לוקסנבורג וגברת ד"ר טל מורגנשטיין וגם כן ד"ר דניאל לנדסברגר, אנחנו לא מקנאים בעבודה שלכם

אוריאל בוסו:  ראינו עם מה אתם צריכים להתמודד

אוריאל בוסו:  באמת זה אחריות כבדת משקל אבל דווקא אני חושב שהדיון הפתוח הזה היום לאזרחי מדינת ישראל, שגם שודר, נתן חוסן ותחושה שיש כאן אנשים אחראים שיש להם שיקולים מקצועיים

אוריאל בוסו:  זו החשיבות למעשה וזה החשיבות של הדיון שנעשה כאן היום

אוריאל בוסו:  אנחנו מודים לך על עבודת הקודש ולכל חברי הוועדה שאתם עושים

אוריאל בוסו:      אני מודה גם כן לכל המשתתפים בדיון החשוב היום במיוחד, שהגיעו לכנסת על אף המורכבות, לחברי הוועדה הציבורית של סל התרופות ולאנשי משרד הבריאות והאוצר על עבודה חשובה

אוריאל בוסו:  כמובן לחברי הוועדה

אוריאל בוסו:  אנחנו נמשיך ללוות ולפקח על עבודת הוועדה ויישום המלצותיה

אוריאל בוסו:  אין ספק שנקיים גם דיון ככל שיצטרך בהמשך

אוריאל בוסו:      בנושא התקציב אנחנו מבקשים ממשרד האוצר לוודא אכן שב-1 ביולי השנה יועברו סך 100 מיליון שקלים לטובת הסל לטובת יישום ההמלצות שעלו בוועדה

אוריאל בוסו:  כמובן בנושא יישום ההמלצות, ועדת הסל וועדת הבריאות מבקשות מקופות החולים ליישם את ההמלצות במלואן, הטיפולים והטכנולוגיות שאושרו, ומשרד הבריאות כמובן ידאג תמיד לפקח

אוריאל בוסו:       אנחנו לוקחים לתשומת ליבנו את הקולות של ארגוני החולים והחולים בעצמם שעלו כאן

אוריאל בוסו:  התחומים הרפואיים שנכנסו לסל ובעיקר מה שלא נכנס לסל, מה שנשמע כאן בוועדה, מה שנמצא אצלכם גם כן על השולחן

אוריאל בוסו:  אנחנו נשתדל לסייע ככל שניתן ולהשמיע את הקול שלכם, ומשרד הבריאות תמיד ישקול את הדברים בכובד ראש

אוריאל בוסו:       תודה רבה לכולם, הישיבה הסתיימה