הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 17, 2023-02-20 00:00

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים

מיקי לוי:  בוקר טוב

מיקי לוי:  הוועדה הזאת, שעוסקת במגוון נושאים באופן קבוע, דיוני מעקב גם בדו"חות ישנים מכיוון שלא נעשה דבר בשנים האחרונות, הוועדה הזו לא התכנסה ואני מחויב עפ"י חוק לדון בכל ביקורות מבקר המדינה, גם אם עברו מספר שנים

מיקי לוי:       בעקרון אני לא אסכים שהדו"חות האלה יעלו אבק ולכן נקיים היום דיון בדו"ח עם שלושה חלקים, שפורסם ב- 2019 ועוסק במזרח ירושלים

מיקי לוי:  אני רואה חשיבות רבה לעניינים האלה, הן בשירותים החברתיים, הן בטיפול במעמדם של תושבי מזרח ירושלים והן במרחב התפר ובמעברים בעוטף ירושלים

מיקי לוי:      מדובר בנושא חשוב, רגיש, קריטי, לעתידה של ירושלים כבירת מדינת ישראל

מיקי לוי:  הזנחה רבת שנים של מדינת ישראל במזרח ירושלים בכל התחומים, גם עפ"י הדו"ח

מיקי לוי:  עשו, לא מספיק, וזה לא עומד בקנה אחד עם הרצון שלנו ועם השאיפה של כולנו לירושלים מאוחדת בריבונות מדינת ישראל

מיקי לוי:       התושבים הערבים במזרח ירושלים מהווים כ-1/3 מאוכלוסיית העיר, יש להם תעודת זהות כחולה, מעמד של תושב, לא מעמד של אזרח, הם זכאים לקבל את כל השירותים ממדינת ישראל, כל שירותי הרווחה, כל השירותים הניתנים לכל אזרח במדינת ישראל

מיקי לוי:  הם יכולים לבחור לרשות המוניציפלית, הם אינם יכולים לבחור לכנסת בשלב זה, מקבלים ביטוח לאומי, מקבלים את כל מה שאזרח מקבל

מיקי לוי:      למרות זאת יש פער בלתי נסבל בשירותים הניתנים שם, בפער הזה בדגש על נושא החינוך, נכנסת הרשות הפלסטינית וכולנו יודעים לאן זה מוביל

מיקי לוי:  ישראל צריכה להשקיע במזרח ירושלים, אם עדיין היא רוצה אני בכלל חושב שהמילה מזרח ברמה האישית היא מיותרת, אבל בכל זאת כדי להבדיל אפשר להגיד שירושלים היא אחת, לפחות בעיני, יש כאלו שיחלקו

מיקי לוי:       אם מישהו רוצה לנתק את הישובים מהרשות הפלסטינית ולאחד את העיר, צריך שיהיה שם יותר טביעת אצבע של מדינת ישראל בשנים האחרונות אני יודע שממשלות ישראל מתחילות להבין, הממשלה הקודמת הכפילה את תקציב החומש שהתחיל ב-2023 נבדוק היום מול משרדי הממשלה השונים אם מדובר בתקציב שעושה שינוי או רק תחזוקה, לאן הוא הולך, מה התוכניות לעתיד

מיקי לוי:      כמו כן, לצערנו בימים האחרונים, אתמול צפיתי בחדשות, שכונות מזרח העיר בוערות, ושומעים על שיח של מרי אזרחי מהתושבים

מיקי לוי:  מכיוון שאני הייתי שם ואני יודע ומרגיש כל משבצת מה היא עושה, וכל מרצפת, אז אני יודע לאן זה צפוי ללכת

מיקי לוי:      אני מצטער לומר שהשר לביטחון לאומי, בן גביר, מתנהל כמו פיל בחנות חרסינה

מיקי לוי:  אני פוליטיקאי, מותר לי להגיד את זה

מיקי לוי:  ממרר את חיי התושבים במזרח העיר, כל אלה שלא מעורבים פתאום מוצאים את עצמם מעורבים

מיקי לוי:  בדקו 23,000, גבורה גדולה, במקום להביא מודיעין נקודתי ולעבוד עם פינצטה

מיקי לוי:  אי אפשר תושבים שאתה רוצה לאחד את העיר הזאת, למרר את חייהם, צריך לנקוט פעולות נקודתיות על פי מודיעין

מיקי לוי:  אני אומר לכם שוב פעם, הייתי שם במסגרת תפקידיי השונים ממפקד פלוגה ועד מפקד מחוז, אני מכיר את הבעיות, למרות שהם טיפונת השתנו, הבעיות הביטחוניות, הבעיות האזרחיות

מיקי לוי:      התנהלות חסרת אחריות אינה משרתת את הביטחון של מדינת ישראל והיא עלולה להביא לאירועים מאוד מאוד קשים בסמיכות לרמדאן, זה יהיה חבל מאוד

מיקי לוי:  התנהלות חסרת אחריות הייתי אומר

מיקי לוי:      אני מבקש לתת את רשות הדיבור למשרד מבקר המדינה, כדי להציג בפנינו בקצרה את הדו"ח, ולאחר מכן ניתן את רשות הדיבור לדוברים השונים שהיו פה כדי להגיב, יותר חשוב מה נעשה, מה תוקן

מיקי לוי:  אם לא נעשה – תגידו לא נעשה, כדי שנוכל לדעת מה לעשות הלאה, מה לדרוש מהממשלה

מיקי לוי:  תודה רבה ובוקר טוב שוב

מיקי לוי:  בבקשה איתן

איתן דהן: אדוני היו"ר בוקר טוב, בוקר טוב לכולם, לי קוראים איתן, אני מנהל חטיבת הביטחון במבקר המדינה, יושבים איתי פה שלושה נציגים מהחטיבות השונות

איתן דהן:  נמצא פה איל מחטיבת הביטחון, עילם מחטיבת חברה ורווחה ועמוס ממשרדי ממשלה ומוסדות שלטון

איתן דהן:  כבר בפתיח אני אומר שיש כאן דו"ח ביקורת שנעשה ע"י כל החטיבות שצוינו כאן ביחד, הוא דו"ח ביקורת מיוחד שעוסק בפיתוח וחיזוק מעמדה של ירושלים

איתן דהן:  אם אפשר ללכת לשקף הראשון בבקשה

איתן דהן:      מה שאנחנו נציג כאן היום בעצם בשלושה תתי דיונים אני מבין, את פרקי הדו"חות או חלקי הדו"ח כפי שנעשה

איתן דהן:  החלק הראשון שיוצג זה בעצם החלק השמאלי, נעשה פה איזה שינוי קטן על הבוקר, אנחנו נתחיל עם מרחב התפר והמעברים בגזרת עוטף ירושלים, כאשר הנושאים המרכזיים שעלו בדו"ח הזה הוא בעצם אזרוח מעברים, אפשר לראות את זה כאן בפתיח, למרות החלטות שהתקבלו, כמו כן עלו ליקויים משמעותיים בעמידה בנוהלי האבטחה והבידוק הביטחוני ובהכשרה ובכשירות של המאבטחים במעברים שנדרשים לעבודה מקצועית ברמה מאוד מאוד גבוהה, והנושא הנוסף הוא המשך קיומם של פרצות במכשול המסכנות את ביטחון תושבי ישראל

איתן דהן:  צריך להגיד גם בפתיח שכלל האמצעים שמוצגים פה נכונים למועד בו התקיימה הביקורת, כפי שהוא מופיע כאן

איתן דהן:      הנושא השני שיוצג פה הוא בעצם השירותים החברתיים לאוכלוסייה הערבית במזרח ירושלים, המיקוד יהיה בעיקר בחינוך ורווחה, סליחה זה הנושא השלישי שיוצג

איתן דהן:  אני עובר משמאל לימין על השינוי שבוצע, ניגע במענה של הרשויות המדינה בתחום החינוך ובתחום הרווחה שהוא עודנו חלקי ביותר ובמקרים מסוימים, הרשויות אינן ממשות את אחריותן עפ"י דין

איתן דהן:       יעלו פה נושאים בנושא כיתות לימוד ותקציב רווחה וסוגיית העוני ותלמידים רבים שבכלל לא רשומים בלימודים ועוד דברים כאלה ואחרים, מחסור בעובדות ועובדים סוציאליים ועוד דברים נוספים שיוצגו כאן בפירוט בהמשך

איתן דהן:      החלק האחרון בדו"ח הזה הוא טיפול המדינה במעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים, כאשר הדברים המרכזיים שיעלו בדו"ח עצמו זה השירות שרשות האוכלוסין נותנת לתושבי מזרח ירושלים שהוא נחות ממה שנמצא בדו"ח, בהרבה מזה המוענק לתושבים ולאזרחים ביתר חלקי הארץ, גם פה אפשר לראות נושאים שעולים בהיבט של היעדר מדיניות, שקיפות, פרסום של מדיניות ונהלים, זמני ההמתנה, איכות השירות, עיכוב בקשות

איתן דהן:  יש פה בקשות שבזמנו המתינו שנתיים וחצי למשל לבקשת אזרחות ישראלית ודברים נוספים יוצגו כאן בפירוט בהמשך

איתן דהן:      החלק השני של הפרק הזה הוא השירות שמעניק המוסד לביטוח לאומי שאינו מתבצע בשקיפות המחויבות במהירות הראויה, גם פה יעלו נושאים של איכות שירות

איתן דהן:  למשל הליך קביעת מעמד תושבות ודברים נוספים שיעלו בתוך הדו"ח, איכות השירות וכו' יעלו במהלך הדיונים עצמם

איתן דהן:      אז אנחנו נתחיל במרחב התפר והמעברים בגזרת עוטף ירושלים, יציג את זה ראש אגף חטיבת הביטחון, איל בבקשה

מיקי לוי: אם מישהו יודע את הפרטים, מה אחוז תושבי מזרח ירושלים, התושבים הערביים שיש להם תעודה כחולה, אם מישהו יכול להגיד לי באחוזים או במספרים, מתוך כלל התושבים בירושלים, אני אודה לו

מיקי לוי:  יש מישהו כזה? אני רוצה לדעת מה מספרם של תושבי מזרח ירושלים, מתוך הכלל

מיקי לוי:  יש חרדים, יש חילוניים

מיקי לוי:  כמה ערבים? רק תציג את עצמך לפרוטוקול

דוד קורן: ד"ר דוד קורן מנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות, הציבור הערבי בירושלים מונה כ- 39% מתושבי העיר, כ- 370,000

מיקי לוי: עפ"י תעודות זהות, לא חשוב היכן הם גרים

מיקי לוי:  39%     

דוד קורן: 39% מתושבי העיר

מיקי לוי: אתה יכול להגיד לי כמה בעלי זכות בחירה?     

דוד קורן: אנחנו מדברים על מי מעל גיל 18, כ-50-55% לערך הם מעל גיל 18

דוד קורן:  אנחנו מדברים על אוכלוסייה צעירה יחסית, מה שאומר שמתוכם בעלי זכות בחירה ניתן להעריך באורך גס כ- 160-180,000

מיקי לוי: לא מדובר על זכות בחירה לכנסת, כי אין להם זכות בחירה לכנסת

דוד קורן: מקרב אותם תושבים 8-10% הם אזרחים

מיקי לוי: אתה מדבר על כפרים מחוץ לירושלים?     

דוד קורן: לא, לא

דוד קורן:  מתוך אותם תושבי מזרח ירושלים כ- 8-10% מהם הם אזרחים

מיקי לוי: הבנתי, חלקם הגישו בקשה לאזרחות

דוד קורן: סך בכל 8-10% מהם הם אזרחים והשאר הם תושבים שאינם אזרחים

דוד קורן:  מה שאומר שכמו שאדוני היו"ר ציין הם יכולים לבחור בבחירות המוניציפליות ולא בבחירות הממשלתיות

מיקי לוי: כמה בעלי זכות בחירה בירושלים?     

דוד קורן: אני אבדוק ואני אגיד

מיקי לוי: תבדוק ותגיד לי, כי אמרת לי שכ- 170,000 תושבים ערביים אוחזי תעודת זהות כחולה, מתוכם 8% גם אזרחים, זה בתוך ה- 170,000?     

דוד קורן: אמת     

מיקי לוי: הבנתי

מיקי לוי:  אז מישהו יוכל לבדוק לי כמה בעלי זכות בחירה בירושלים?     

דוד קורן: אני בודק     

מיקי לוי: לא לכנסת, לרשות המוניציפלית

מיקי לוי:  תודה רבה לך

מיקי לוי:  אנחנו ממשיכים, אני מתנצל

איל זוננפלד: בוקר טוב, איל זוננפלד מנהל ביקורת בין תחומית בחטיבה לביקורת מערכת הביטחון

איל זוננפלד:  הביקורת שאנחנו עסקנו בה היא במרחב התפר והמעברים בגזרת עוטף ירושלים היא ביקורת נוספת על 3ביקורת נוספות שנעשו בנושא הזה, וכל זאת מפאת החשיבות של הנושא בהיבט גם הביטחוני וגם בהיבט של מרקם חיים בגזרת עוטף ירושלים, שהמשרד מצא לנכון להקדיש לכך 3 דו"חות

איל זוננפלד:      אני רוצה לעבור מכאן לכמה נקודות מפתח שחשוב שנכיר כדי שנכיר את הגזרה

איל זוננפלד:  נכון לנובמבר 2018 וככל שידוע לי גם היום, נותרו עדיין 2 פרצות לאורך טוואי התפר בגזרת עוטף ירושלים, אחת מהפרצות ב- 2018 הביאה לרצח הנורא של אורי אנסבכר ז"ל והם עדיין מהוות סיכון ממשי בהגנה על תושבי ירושלים מבחינת חדירה של מסתננים

איל זוננפלד:      145 ק"מ אורך טוואי המכשול בגזרת עוטף ירושלים, 76 פיגועי טרור נכון למועד הביקורת אירעו במרחב ירושלים, מתוכם 47 ע"י מפגעים תושבי ירושלים

איל זוננפלד:  במרחב עוטף ירושלים קיימים 16 מעברים, כולם באחריות משטרת ישראל, כאשר משטרת ישראל בעצם מפעילה נכון למועד הביקורת תחתם גם כוחות משטרה, מג"ב וגם כוחות משטרה צבאית וגם חברת אבטחה שבאה בעצם להשלים את ההיבט הביטחוני

איל זוננפלד:  כל זה הופך את ההפעלה והמורכבות של המעברים בעוטף ירושלים לנושא מאוד מאוד בעייתי וניגע בזה בהמשך

איל זוננפלד:      נושא האזרוח, נושא שעלה במהלך השנים, תומחר בסדר גודל של כ- 264,000,000 מיליון שקל לכלל המעברים בעוטף ירושלים, כלומר להוציא את זה מהמשטרה ולהעביר את זה כמו מעברים אחרים שקיימים היום באחריות של רשות המעברים, תחת משרד הביטחון

איל זוננפלד:      יחד עם זאת בוצע במהלך השנים האחרונות שדרוג של מעבר קלנדיה ורחל שצמצם באופן משמעותי את זמן ההמתנה לכעשר דקות לעוברים במעבר

איל זוננפלד:  מבחינת הליקויים שמצאנו, הליקויים העיקריים: אז כמו שאמרתי קודם, נותרו עדיין 2 פרצות בגזרת העוטף, למרות שבעצם היתה החלטה ביוני 2016 בתוכנית כולל מקורות תקציביים לסגירת הפרצות בעוטף ירושלים וכמו שאמרתי, הם מהוות סיכון ביטחוני חמור, שמאפשרות כניסה של שב"חים משטחי איו"ש לירושלים

איל זוננפלד:  ההמלצה שלנו בהקשר הזה נוכח האיכות של הטיפול בסגירת הפרצות, שעל משרד הביטחון, המשטרה וצה"ל לוודא שניתן המענה הביטחוני המיטבי לצמצום הסיכון בכל ממד אפשרי: כוח אדם, תצפיות וכיוצא בזה

איל זוננפלד:      נושא הבא, אזרוח המעברים

איל זוננפלד:  כבר ב-2005 אישור רוה"מ דאז, אריאל שרון ז"ל, התוכנית בעצם לאזרוח המעברים בשני שלבים, פעם אחת זה עבר מצה"ל למשטרה והשלב השני הכוונה היה להפוך את זה לאזרוח

איל זוננפלד:  ברבות השנים היו הרבה מאוד דיונים, הרבה מאוד תכניות לאזרח את המעברים האלה ולמעשה מאז הדיון בשנת 2014 שבו קבע ראש הממשלה כי יש לבחון לעומק את נושא האזרוח, לא חל שינוי, הממ"ל שנדרש לנושא הזה הכין תכניות וקבע חלופות אפילו לצורך העניין, חלופה מצומצמת, חלופה רחבה, אבל עדיין הנושא הזה לא עלה לדיון בממשלה ובעצם לא הגיע לכלל הכרעה, יחד עם זאת, הושקעו כספים רבים בשדרוג, כמו שציינתי, וזו השורה האמצעית ששיפרה באופן משמעותי את המעבר של התושבים מאיו"ש לישראל, מעבר קלנדיה, רחל וגם שיפור בתהליך מעבר הסחורות במעבר ביטוניה

איל זוננפלד:      מפה ניגש למעברים עצמם

איל זוננפלד:  אנחנו מצאנו שהמשטרה יש לה קושי בשמירה על הכמות כוח האדם שעומד לרשותה באותם מעברים, ולמרות שהיא פיתחה מערכים שלמים כדי להכשיר את כוח האדם, נוכח מצוקת כוח האדם, לא כל המפקדים במעברים עברו קורס הכשרה והדבר הזה פגע במקצועיות שלהם

איל זוננפלד:      ניהול המעברים, דבר מקצועי שמחייב התמודדות עם הרבה מאוד נושאים מעבר לשליטה גם שוטרים, מאבטחים וחיילים, וזה מחייב הכשרה מיוחדת וכישורים ניהוליים ופיקודיים מיוחדים

איל זוננפלד:      נושא המאבטחים, זה רכיב נוסף שבא בעצם להשלים את הביטחון במעברים

איל זוננפלד:  באוגוסט 2018 היו שם מאבטחים, היה חלקי, מכל מיני סיבות המשטרה לא הצליחה למלא את כל השורות לצורך העניין, הדבר הזה פגע ביכולת ההכשרה והריענון של אותם מאבטחים, דבר שפגע בכשירות שלהם והמקצועיות המבצעית שלהם

איל זוננפלד:  מה שאנחנו בעצם המלצנו זה נוכחות מלאה של מאבטחים במעברים והקפדה של כשירות מבצעית כדי לאפשר את העבודה המקצועית והבטוחה של מעברים

איל זוננפלד:      לסיכום, הרכב האוכלוסייה משתמש מעברים כולל בין היתר אזרחים ישראלים, פלסטינים, תושבי מזרח ירושלים, דיפלומטים, תלמידים

איל זוננפלד:  הטיפול באוכלוסיות המגוונות האלה מחייב מקצועיות, מיומנות ויכולת פעולה ברגישות ובהתחשבות מחד והקפדה על כללי זהירות וביטחון מאידך

מיקי לוי: יש התייחסות של כולם לכל הדו"חות

איל זוננפלד: על כלל הגופים העוסקים בביטחון השוטף במעברים לאורך המכשול לפעול לתיקון הליקויים כדי לאפשר רמת ביטחון גבוהה, מרקם חיים תקין לתושבי ירושלים ולבאים בשעריה, תוך שמירה על האיזון העדין בין צרכי הביטחון ורווחת האוכלוסייה הישראלית והפלסטינית

מיקי לוי: אנחנו נמשיך להציג את כל שלושת החלקים של הדו"ח כי בהתייחסות של כל אחד ואחד מכם ייתכן ותצטרכו להתייחס גם לחלק האחר

מיקי לוי:  אם לא נספיק נצטרך להתכנס כאן פעם נוספת

מיקי לוי:  בבקשה

עמוס אולצוור: אני עסקתי בטיפול המדינה במעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים, כאמור הדו"ח עצמו נעשה ב- 2018 לפני כחמש שנים

עמוס אולצוור:  הנושאים שאנחנו בדקנו בשני גופים עיקריים שהם רשות האוכלוסין וההגירה והמוסד לביטוח לאומי

עמוס אולצוור:  המדיניות הממשלתית בדבר מעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים שירותי רשות האוכלוסין במזרח ירושלים וקביעת מעמד תושבות בידי המוסד לביטוח לאומי לצורך קבלת זכויות סוציאליות

עמוס אולצוור:      במסגרת העבודה אגב, עשינו מעין שיתוף ציבור

עמוס אולצוור:  נפגשנו עם תושבים בשכונת א-טור במזרח ירושלים בשקף הבא זה מפה שאנחנו הצגנו רק לצורך המחשה על איזה שכונות מדובר, שכונות בסגול, החל מכפר עקב בצפון אום טובא בדרום ירושלים

עמוס אולצוור:  פה הבאנו נתונים שנכונים כמובן ל-2018

עמוס אולצוור:  92% מתושבי מזרח ירושלים היו תושבי קבע, 7% היו אזרחים

עמוס אולצוור:  נקודת המוצא היא בהתאם כמובן לחוק ולנורמות שתושבי הקבע זכאים, חייבים בכל החובות, זכאים בכל הזכויות הסוציאליות למעט, כמו שנאמר, הזכות לבחור ולהיבחר לכנסת ודרכון

עמוס אולצוור:      מצד שני, מעמד של תושב קבע מחייב מגורים דרך קבע בתחומי ישראל

עמוס אולצוור:  אלו השירותים העיקריים שמספקים רשות האוכלוסין וההגירה והמוסד לביטוח לאומי

עמוס אולצוור:  ברשות האוכלוסין זה נחלק לשירותי מרשם ודרכונים כפי שכולם מכירים, שירותים להסדרת מעמד, אז יפה בקשה לקבלת אזרחות כי ברירת המחדל של תושבי מזרח ירושלים הוא שהם תושבי קבע, או בקשה לקבלת רישיון לישיבת קבע

עמוס אולצוור:  מישהו שלמשל חזר, בקשה לאיחוד משפחות ובקשה לרישום ילד שאחד מהוריו הוא תושב ישראל, כמו תושב קבע

עמוס אולצוור:      במוסד לביטוח לאומי זה כל הקצבאות שאנחנו מכירים וכן קבלת שירותי בריאות ממלכתיים לפי חוק בריאות

עמוס אולצוור:  לפי החוק הזה הוא מותנה במעמד של תושב לפי החוקים של המוסד לביטוח לאומי

עמוס אולצוור:      הליקוי שאנחנו מצביעים עליו זה העדר מדיניות כוללת בדבר מעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים

עמוס אולצוור:  בדו"ח עצמו פירטנו כמה דוגמאות, מי שרוצה לראות יש בתרשים 2, שלאורך שנים מ-1989 עד 2017 תושבים עתרו לבתי המשפט ובעקבות העתירות אז התקבלו החלטות ע"י שר הפנים שבעצם נתנה בסוגיה מסויימת מעמד

עמוס אולצוור:  הדבר הזה הביא שלאורך השנים נוסחו נהלים ע"י רשות האוכלוסין ששימשו מעין מדיניות ממשלתית

עמוס אולצוור:  יש פה 4 דוגמאות והדוגמאות האלה בעצם מראות שלא נעשתה עבודת מטה מקיפה, שבאה לבחון את כלל הסוגיות, למשל לקטינים

עמוס אולצוור:  האם הם זכאים לזכות כזו או כזו ולכן הצבענו על כך שנדרשת מדיניות ממשלתית

עמוס אולצוור:      לגבי שירותי רשות האוכלוסין בשקף הבא, העלינו את הליקויים הבאים, שאני חוזר שנכונים לשנת 2018, הגבלת שירות ללשכה אחת שנמצאת בוואדי ג'וז שבזמנו היתה לשכה אחת, אנחנו מודעים לזה שהיום יש עוד לשכות, העדר תקן למשכי הטיפול בבקשות לקבלת מעמד, לא נקבע בעצם תקן כמה זמן אמור להיות מרגע הגשת הבקשה ועד קבלת התשובה

עמוס אולצוור:  המתנה של כשנתיים וחצי, רק להגשת בקשה לקבלת אזרחות, רק להגיש את המסמכים

עמוס אולצוור:  תושב מזרח ירושלים נדרש שנתיים וחצי, כלל המהלך לקבל אזרחות ארך בערך 4 שנים

עמוס אולצוור:      חוסר בשירותים בשפה הערבית

עמוס אולצוור:  מרבית באתר האינטרנט של הרשות לא היו מונגשים בערבית

עמוס אולצוור:  מתוך 8 שירותים מקוונים שהיו אז, ב-6 אי אפשר היה להגיש בקשה בשפה הערבית

עמוס אולצוור:       תנאי ההמתנה הפיסיים ב- 2018 היו ירודים והתורים מחייבים המתנה של שעות

עמוס אולצוור:  למשל לא היו שם בחוץ עמדות ישיבה לזקנים וכו', צפיפות מאוד גדולה כפי שאפשר לראות בתמונה בדו"ח

עמוס אולצוור:      השירות בלשכה היה ירוד בהשוואה ללשכות מקבילות ברחבי הארץ

עמוס אולצוור:  השווינו ללשכות באותו סדר גודל

עמוס אולצוור:  למשל, זמן ההמתנה למרשם ודרכונים היה פי 2 כמעט, 73 דקות מול 39 דקות וביולי 2018 היו 3000 בקשות התאזרחות, 1500 בקשות לרישום קטין, שלא טופלו

עמוס אולצוור:      היה פיגור מאוד גדול אז בטווח למשל בקשות שהוגשו ב- 2014-15 כ-1000 בקשות לאזרחות לא היתה החלטה, למרות שעברו 3-4 שנים

עמוס אולצוור:       בנוגע למוסד לביטוח לאומי, נמצאו הליקויים הבאים: לא נקבעו משכי זמן מרביים לשלבי הטיפול בבקשות לקביעת מעמד תושבות

עמוס אולצוור:  הביטוח הלאומי נדרש לקבוע האם התושב הוא תושב קבע במזרח ירושלים בהתאם לתבחינים שנקבעו בפסיקה ולעיתים הוא היה מפעיל גם חברות חקירה כדי לוודא שהתושב גם במזרח ירושלים, אז לא נקבעו משכי זמן מרביים, לא פורסמו קריטריונים לקביעת תושבות

עמוס אולצוור:      בבדיקה שערכנו לגבי פסיקות בתי המשפט נמצא שהם אישרו כמחצית מההשגות של תושבי מזרח ירושלים על החלטות הביטוח הלאומי

עמוס אולצוור:  רובם, אני מדגיש זה בגין אי מתן מענה, כלומר בכלל לא ניתן מענה למי שהגיש את הבקשה

עמוס אולצוור:      כמו שהזכרתי, הביטוח הלאומי נוהג לבצע חלק מהחקירות בעצמן באמצעות 6-8 עובדים והשאר באמצעות חברות חקירה פרטיות

עמוס אולצוור:  מצאנו שנדרש פיקוח ובקרה מוגברים על חברות החקירה, גם בעקבות פסקי דין שהעלו תקלות בחקירות למשל, הבדל בין ההקלטה של המפגש עם התושב לבין התמלול ודבר האחרון, קבלת החלטות ללא בחינת התשתית הראייתית שנאספה ע"י החברות הפרטיות למשל, שאנשי מוסד לביטוח לאומי לא עברו על תמלול החקירה וההקלטות כדי שיהיה להם את התשתית הראייתית המלאה

עמוס אולצוור:      אז לסיכום, הדו"ח שלנו מצביע על 2 דברים עיקריים: העדר מדיניות כוללת הנשענת על עבודת מטה מקיפה ושירות נחות בלשכת האוכלוסין

מיקי לוי: רגע, אני רוצה להבין, מדיניות כוללת ממשלתית?     

עמוס אולצוור: כן, את המדיניות קובעת הממשלה ושר הפנים ספיציפית בהתייחס, זה מופיע בדו"ח

עמוס אולצוור:  אנחנו חייבים להדגיש שנעשו מאז פעולות לתיקון ושיפור המצב לגבי חלק מהליקויים

עמוס אולצוור:  אני מניח שרשות האוכלוסין תתייחס לזה

עמוס אולצוור:  תודה רבה

עילם בנו: אני אציג את הדו"ח שעשינו, את הפרק בנושא השירותים החברתיים לאוכלוסייה הערבית במזרח ירושלים, התמקדנו בעיקר בנושאי החינוך והרווחה

עילם בנו:  הגופים המבוקרים העיקריים היו עיריית ירושלים, משרד החינוך ומשרד הרווחה

עילם בנו:  נבדקו נושאים כמו מחסור בכיתות לימוד, נשירת תלמידים, הוראת השפה העברית, טיפול בילדים בסיכון והפגיעה בשירותי הרווחה עקב מחסור במענים לחסרי ישע ונזקקים עקב המחסור בעובדים סוציאליים ולשכות רווחה

עילם בנו:      הבאנו פה קטע כרקע, חשוב להבין בתקופת הביקורת היו בעצם שתי מגמות בחברה המזרח ירושלמית שנעו בין רצון להשתלב כלכלית בישראל לבין תחושת עויינות וחוסר שייכות שהיתה בקרב החברה הזאת וזה בעצם מדגיש את הצורך בפעילות ממשלתית ועירונית לשיפור מצבם החברתי-כלכלי של התושבים

עילם בנו:       כמה נתוני מפתח רלבנטיים, 75% זה היה שיעור העוני בקרב תושבי מזרח ירושלים, לעומת 29% בקרב תושבי ירושלים היהודים, 25% היה שיעור המשאבים העירוניים שהוקצו לרווחה במזרח העיר, אף שהתושבים שם מהווים 38% ו-61% מהתושבים העניים בעיר

עילם בנו:  67% זה שיעור העומס העודף על עו"סית במזרח ירושלים ביחס למערב עקב מחסור בעו"סיות

עילם בנו:  7% זה היה שיעור הילדים המטופלים בתכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, מכלל הילדים בסיכון במזרח העיר לעומת 14% במערב העיר

עילם בנו:  23,000 בני 3-18 לא היו רשומים ומעולם לא היו רשומים במסגרת חינוכית מוכרת לפי נתוני העירייה וכמעט 11,000 בני 6-18 נשרו מבתי הספר המוכרים במזרח ירושלים במצטבר

עילם בנו:      בתחום החינוך בדקנו את נושא המחסור בכיתות לימוד, עלה כי נכון ל-2018 היו 2000 כיתות חסרות לעומת משהו כמו 1000 עשור קודם לכן, ועלה גם שהעירייה לא אספה נתונים בנושא ילדים שאינם רשומים בשום מוסד חינוכי, ובעצם לא ידעה מה קורה איתם

עילם בנו:      משרד החינוך והעירייה לא דנו בנושא, לא היתה להם תכנית לאיתור מקום הימצאותם של אותם הילדים ובנושאים האלה המלצנו שהעירייה ומשרד החינוך יאפשרו וילדי הגן לממש את זכותם לחינוך חינם במוסדות החינוך הרשמיים, לחילופין במוסדות המוכשרים אם לא נמצא להם מענה במוסדות הרשמיים והמלצנו גם שהם ימלאו את חובתם לאתר את מקום לימודיהם או הימצאותם של הילדים שאינם רשומים במסגרת חינוכית מוכרת, יקימו מאגר מידע של כל הילדים בגיל חינוך חובה וליצור מנגנון אפקטיבי לאיתור ילדים לא רשומים גם בעתיד, כדי להבטיח שיקבלו חינוך בסיסי

עילם בנו:      עוד בנושא החינוך, בעניין נשירת תלמידים עלה ששיעור הנשירה של תלמידים בכיתות ט'-יב' היה 26

עילם בנו: 5% לעומת ממוצע ארצי של 5

עילם בנו: 4% ושיעור נשירה במגזר הערבי ללא מזרח ירושלים שהיה 7

עילם בנו: 4% ועלה שמשרד החינוך והעירייה לא עשו די לפתרון סוגיה זו

עילם בנו:  לא הקצו את המשאבים הנדרשים ולא היה קשב, אולי ניהולי, לעניין

עילם בנו:      בעניין לימוד העברית עלה של-66,000 תלמידים שלמדו לפי התכנית הפלסטינית שזה היו כ-92% מהתלמידים הקצה משרד החינוך רק חלק משעות התקן ללימוד עברית, כמו כן היה מחסור במורים לעברית

עילם בנו:  המלצנו שמשרד החינוך ועיריית ירושלים יאתרו את התלמידים המצויים בסכנת נשירה וירחיבו את לימודי העברית

עילם בנו:  לגבי שני הנושאים האלה עלה, שהגדלה של מספר התלמידים שמתמידים בלימודיהם ושולטים בעברית תגביר את סיכוייהם להשתלב בתעסוקה איכותית בעתיד, שזה בעצם אינטרס, אפשר להגיד גם עירוני וגם לאומי

עילם בנו:      בעניין הפערים בשירותי הרווחה, עלה שהיתה השקעה חסרה במזרח ירושלים, ההשקעה בשירותים הרווחה לא התייחסה לתחומים רבים, בפרט למחסור בעובדות סוציאליות, לשכות רווחה ושירותים המותאמים לילדים בסיכון, לאנשים עם מוגבלות ולקשישים לגבי ילדים בסיכון בשכונות חוץ גדר, עלה שילדים בסיכון בשכונות האלה, שהוצא לגביהם צו שיפוטי, שהו בביתם חודשים רבים במצב של סיכון עד שהעו"סיות והמשטרה הצליחו להחזירם למסגרת

עילם בנו:  עלה גם שהעירייה והמשטרה לא הסדירו בניהם שיטת פעולה שתאפשר להגיש טיפול מהיר, ולא הסדירו זאת מול צה"ל

עילם בנו:      המלצנו בעניין שהעירייה ומשרד הרווחה יקדמו את הטיפול בילדי מזרח ירושלים במסגרת התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, שמשרד הרווחה יגבש מענה למחסור בפתרונות חוץ ביתיים לילדים בסיכון, לפעול לשיפור השירותים הן החוץ ביתיים והן בקהילה לאנשים עם מוגבלויות וקשישים, והמלצנו גם שיפעלו בשיתוף גורמי הביטחון למציאת פתרונות למצב שבו צווי בית משפט להוצאת ילד מביתו בשל סכנה אינה מבוצעים או מבוצעים באיחור רב, תוך העמדת אותו ילד בסיכון

מיקי לוי: דו"ח קשה, לא בטוח שנספיק לגמור אותו אבל בואו נלך לראשון הדוברים

מיקי לוי:  נתחיל עם המשרד לביטחון לאומי רמ"ח ישובים או מי מכם יציג או יגיב או אין אחד הזה מהמשרד? מהמשרד אף אחד לא הגיע? השר לביטחון לאומי, השר בן גביר, ממשיך להחרים את הוועדה

מיקי לוי:  כן בבקשה אדוני, רמ"ח תקציבים בבקשה

מיקי לוי:  משטרת ישראל תנ"צ שמואל, ממ"ר קדם, בבקשה

שמואל סמי מרציאנו: בוקר טוב, מה שאני יכול לומר קודם כל מבחינתנו מזרח ירושלים מתחלקת לשניים במתן שירותי משטרה וסיוע לגורמי רווחה וגורמים אחרים, לשכונות ירושלים, הכפרים שאנחנו מכירים ואותם ישובים יושבים מחוץ לגדר, כל הישובים שיושבים בחלק שלנו של הגדר השירותים הם מיידים כמו בכל מקום אחר, אנחנו מגיעים ואין לנו בעיה גם מבחינה ביטחונית להיכנס

שמואל סמי מרציאנו:  לדוגמא הכפרים שניתנו א-טור, עיסוויאה, צור באהר, ג'אבל מוכבר

שמואל סמי מרציאנו:  הבעיה שלנו מתחילה בשירותים שאנחנו נדרשים לתת למחנה פליטים שועפט, לכפר עקב שם כבר משטרת ישראל אין לה סמכות להיכנס, אנחנו מחויבים לתיאום ביטחוני

מיקי לוי: יש לה סמכות, היא לא נכנסת

מיקי לוי:  לא בא אליך בטענות, אני בא בטענות למדינת ישראל

שמואל סמי מרציאנו: אני, בסופו של דבר, לא יכול להכניס ניידת כחול לבן לכפר עקב, אני מחויב בתיאום מול צה"ל כי שם הוא הריבון ולכן זה מחייב אותנו במחנה פליטים שועפט מול מג"ב עוטף

שמואל סמי מרציאנו:  הדברים האלו הם טובים כל עוד מדובר באירועים שלהפרות סדר

שמואל סמי מרציאנו:  אנחנו יכולים לספוג את הזמן ואת ההמתנה

שמואל סמי מרציאנו:  כשמדובר באירועים של טיפול בחסרי ישע, אירועים שהם שכיחים בכל מקום במדינת ישראל, אירועים של אלימות במשפחה ואירועים שמחייבים אותנו כמשטרה להגיע ככל הניתן כמה שיותר, שם הזמן הוא משחק לרעתנו, התיאום הביטחוני שאנחנו נאלצים לבצע יכול להוביל בהכרח לפעמים לסכנה ולפגיעה באיכות הטיפול שאנחנו נותנים לחסרי ישע

שמואל סמי מרציאנו:      נושא שני ואחרון, כלומר לגבי מה שעלה כאן בנושא של טיפול לגורמי רווחה, הוצאת ילדים

שמואל סמי מרציאנו:  צריך לזכור שלמשטרת ישראל יש את הסמכויות שלה, לנו אין סמכויות להוציא ילדים ממשפחות או לבצע טיפול רווחתי כזה או אחר, אנחנו נותנים סיוע, ולכן הסיוע שאנחנו נותנים שהוא מחוץ לגדר, הוא עדיין מחייב אותנו בתיאומים האלו

שמואל סמי מרציאנו:  תודה

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  מפקד עוטף ירושלים בבקשה רשות הדיבור

עמרם נידם: עמי נידם, מפקד עוטף ירושלים כמה דברים לגבי ההערות שנאמרו כאן

עמרם נידם:  אל"ף לגבי הפרצות במכשול, אז במכשול של עוטף ירושלים יש שתי פרצות קטנות אחת באזור של הכרימיזן באורך של 250 מטר, ואחת של בתיר, לאורך של מספר קילומטרים

עמרם נידם:  שתי הפרצות הללו מתוצפתות ע"י תצפיות, יש לנו כוחות שממתינים למטה אחרי ואדי גילה

איתן דהן: צריך לזכור שהוועדה הזאת פתוחה אל התקשורת אז מה שלא צריך להגיד

מיקי לוי: הדו"ח פורסם

עמרם נידם: אנחנו שולטים בפרצות הללו בהיבט כוחות ותשתיות

עמרם נידם:  לגבי הפערים בתקשורת עם הצבא, אז אני מבקש להגיד במקום הזה, להעלות על נס את הפעילות של צה"ל במרחב עוטף ירושלים, את הקשר המצוין שיש לנו עם צה"ל, אני חבר ספק אצל אלוף הפיקוד, המג"דים שלי הם חברי ספק אצל המח"טים עציון ובנימין, המ"פ שלי מחוברים חיבור עמוק

עמרם נידם:  צה"ל מבין מאוד מאוד את החשיבות של הפעילות שלו בעוטף ירושלים כדי לתת הגנה לעיר הבירה והקשר שלי איתם הוא קשר מעולה

עמרם נידם:      לגבי עיכוב בפתיחת מעבר מצודת אדומים, המעבר הזה הוא נקרא מעבר הטבעת, הוא פתוח 24/5 לא 24/7 ואני לא אחראי על השתיים הנוספים, אבל ב-24/5 הוא עובד באופן קבוע, אנחנו משתדלים בימים קשים שיש בקשה של ראש המועצה או של גורמים כאלה ואחרים, אזרחיים, לעשות מאמץ גם ביום שישי, אז אנחנו עושים גם מאמץ ביום שישי, שזה מעל לתקן

עמרם נידם:      לגבי קורסי המעברים, נעשה שם ב-2019 לאחר הביקורת, נעשה קורס מעברים, הוכשרו 22 לוחמי קבע אצלנו למפקדי מעברים

עמרם נידם:  אני אומר שההכשרה הזו של מפקד המעבר לא מעניקה להם את היכולת המיוחדת להיות מפקדים מצוינים במעברים, במעברי עוטף ירושלים האתגר הוא כמעט בלתי אפשרי לעמוד בו

עמרם נידם:  בפיקוד ושליטה שאתה צריך להיות אחראי על ארבעה גורמים או חמישה גורמים, שחלקם אזרחים וחלקם חיילים, וחלקם שוטרים, אני אומר שהאתגר הוא הרבה יותר גדול

עמרם נידם:  בימים אלו אנחנו עושים קורס נוסף, בנינו קורס אחר, שמכשיר אותם בצורה הרבה יותר אינטנסיבית בעיקר בתחום פיקוד ושליטה בשת"פ עם הצבא ועם כל הגורמים במשטרה, כדי שהמפקדים שם יקבלו את כל רמת הכשירות לא בהיבט המקצועי, אלא בהיבט הפיקודי, כי האתגר שם הוא פיקודי, לא מקצועי

מיקי לוי: אתה מדבר על קצין?     

עמרם נידם: הלוואי והיו לנו קצינים

עמרם נידם:  אנחנו מגבים את מפקדי המעברים בחפ"קים באופן כמעט קבוע במעברים הגדולים ואת פיקוד הפלוגה בנקודות הזמן הקריטיות, בפיקים של הבוקר או בכוננויות כאלה ואחרות

איתן דהן: שאלה לגבי המפקדים

איתן דהן:  האם כל המפקדים במעברים מוכשרים, זו היתה ההערה

עמרם נידם: אם עכשיו אתה תגיד למרחב עוטף ירושלים, לא כל המפקדים הם אלה שהיו אותם מפקדים

עמרם נידם:  יש הרבה מאוד פעולות חברתיות ומשטרתיות אמ"שיות שבוצעו בשנים האחרונות

עמרם נידם:  אנחנו לא יכולים להחזיק אותם באופן קבוע אצלנו, יש להם רצונות ובעיות כדי לעבור למקומות אחרים, ולכן, בחצי השנה האחרונה, אנחנו יושבים ביחד עם חטיבת האבטחה של משטרת ישראל, בנינו ביחד קורס עם רמ"ח אבטחה ואנחנו נוציא אותו בימים הקרובים לפעולה בבסיס ההדרכה של משמר הגבול

עמרם נידם:      אנחנו נעשה אותו בהתאם למצב שקיים היום בעוטף ירושלים, הוא כמעט ולא מתאים למצב שהיה ב- 2019, למרות שזה טווח זמן קצר יחסית, אבל היום עוטף ירושלים במצב ביטחוני קצת שונה

מיקי לוי: זאת אומרת שאתם מריצים עכשיו קורס שייתן איזה הוא פתרון?     

עמרם נידם: שייתן מענה הרבה יותר טוב ממה שהיה קודם וזה יהיה ליין, זה לא יהיה קורס וגמרנו, אלא זה יהיה ליין קבוע, כי אנחנו רוצים כמות גדולה של מפקדים, שיהיה לנו כל הזמן בוגר קורס כמפקד המעבר

עמרם נידם:      לגבי המאבטחים, ראשית זאת אולי הזדמנות אחרי האירוע האחרון שהיה לנו במעבר שועפט לחזק אותם כאן, במעמד הזה, אני אמרתי את זה בכל מקום, בכל מעמד

עמרם נידם:  אנחנו מחזקים את המאבטחים

עמרם נידם:  המאבטחים הללו לוחמים בוגרי קורס, מוכשרים, פועלים מתוך שליחות ועושים עבודה מצוינת בכל מעברי העוטף

עמרם נידם:  לי במעברי העוטף יש כ-200 מאבטחים, הם מחוקים לגזרה דרומית וגזרה צפונית, הם מאוד מוכשרים, הם עוברים את ההכשרה בפיקוח של משטרת ישראל, חטיבת האבטחה בבית הספר שלהם, אנחנו עושים להם את כל ההשלמה לפעילות שלהם ביחד אתנו וההשלמה שלהם זה לא לעשות להם מטווחים, או הרצאות כאלה ואחרות, את זה הם מקבלים באופן קבוע, אני צריך לעשות לו את ההכשרה עם הצוות שהוא עובד איתו

עמרם נידם:  בסוף הוא צריך לעשות את התרגולת המתאימה, הוא צריך לעשות את התדריך, הוא צריך לעשות את כל החישובים במעבר עצמו, כי כל משמרת זה צוות אחר וכל משמרת זה מאבטח אחר ואני אומר שבלי המאבטחים האלה, לא ניתן להפעיל את עוטף ירושלים ויש להם הישגים רבים ויש להם הצלחות מאוד גדולות וזאת ההזדמנות להגיד יישר כוח

איתן דהן: יש פערים באיוש?     

מיקי לוי: אל תגיד מספרים

עמרם נידם: לגבי פערי האיוש, יש לי בעיה מקומית בגדוד הדרומי, בצד הדרומי של אותה חברת אבטחה הם נפגשו מחוז ירושלים עם חטיבת האבטחה, הענישו אותם על פי החוזה, אבל מה שחשוב זה לא העונש, מה שחשוב לנו זה שהם יצליחו לייצור

עמרם נידם:  תראו, יש כאן משבר בעולם האבטחה, יש חוסרים בכל המקומות, אתם מכירים, לא צריך כאן להגיד

עמרם נידם:  כולם עובדים ב-70% אנחנו עומדים על הרבה יותר מ-70% ואיפה שאני יכול להתגבר במעבר ספציפי זה עובר דרכי, זאת אומרת, רמת ההחלטה לפתוח או לסגור מעבר היא ברמה של מפקד העוטף והיכן שיש בעיה מקומית של מאבטח שלא הגיע בגלל צורך כזה או אחר, אני מקבל את ההחלטה האם לפתוח את המעבר או לא

עמרם נידם:  בד"כ אני עושה פעולות טקטיות מקומיות כדי כן לפתוח את המעבר

עמרם נידם:  אנחנו לא רוצים לפגוע בחברות האלה, אנחנו לא רוצים להרוס אותם, אנחנו רוצים לחזק אותם כדי שנוכל להמשיך ולהפעיל את המעברים כמו שצריך

מירב בן ארי: אני יכולה לשאול שאלה אדוני?      

מיקי לוי: כן, בטח

מיקי לוי:  רק שאני אצטרף לשאלה, תגיד כמה מילים על המעבר המתוכנן המושקע

מיקי לוי:  איפה זה עומד או אולי מכאן נוכל להעביר מסר לממשלה, למשרד הפנים

מיקי לוי:  אני מדבר על המדבר על המעבר הפיסי שיקל על תושבי מעלה אדומים, את המעברים לכיוון ירושלים

מירב בן ארי: אז אני אשאל אותך גם שאלה ותענה, אני מתנצלת אני במקביל בוועדת הכנסת, אבל היה לי חשוב לבוא לכאן, אתם יודעים למה

מירב בן ארי:  אני רוצה לדעת מה קורה עם המעבר בין צה"ל למג"ב מבחינת עוטף ירושלים, אתה יודע שהתעסקנו עם זה בוועדה יותר משנה, אני אשמח אם גם תתייחס לזה

עמרם נידם: אני רק אומר לגבי מעלה אדומים העיר, במעלה אדומים העיר יש כ-53,000 תושבים ועוד כ-6000 אנשים שפועלים באזור התעשייה למטה, המעבר המרכזי שלהם לתוך ירושלים לתוך הארץ זה מעבר א-זעיים, במעבר א-זעיים יש שלושה נתיני כניסה לתוך ירושלים ונתיב יציאה אחד

עמרם נידם:  כשבנו את העוטף, היו בערך 20,000 או קצת יותר במעלה אדומים, אנחנו ישבנו להרבה מאוד דיונים ביחד עם עיריית ירושלים, אנחנו פתחנו את המעברים ל-24/7

עמרם נידם:       שלושת המעברים האלה בד"כ הם לא עבדו ככה, אנחנו יצרנו הרבה מאוד לחצים מבחינת כוח האדם, המעבר הזה פתוח בעבורם

עמרם נידם:  יש תכנית, אני יודע הציג לי אותה ראש העיר, לייצר ציר שיעבור מתחת לא-זעיים כדי לדלג על כל העומס הזה, אני מבין שהיו כמה תכניות וסומנו תקציבים ובגלל המצב התחלופתי של הממשלות, זה נעצר לו כרגע ואתם יכולים לשאול אותו בפירוט איפה זה עומד

עמרם נידם:  נכון להיום עוד לא התחילה העבודה למעלה אדומים

עמרם נידם:      לגבי השאלה שלך, אז אנחנו עשינו ביחד את עבודת המטה, היום אני יכול להגיד לך שהתקדמנו בצעדים מאוד גדולים, הר גילה של משמר הגבול, קידר של משמר הגבול, הצלחנו לגייס 5 משקב"טים מרבש"צים, עשינו צעדים מאוד מאוד גדולים יחד עם הצבא, קיבלנו את התקציבים, אנחנו דואגים להם למרכיבי הביטחון

עמרם נידם:  ניתן לנו קצת הארכה עד ה-30

עמרם נידם: 3 כדי לגייס את כל שאר המש"קים הביטחוניים, אני מעריך שנעשה את זה גם קצת לפני, עשינו הרבה מאוד פעולות טקטיות בהיבט של החיבור להתיישבות מבינה ביטחונית

עמרם נידם:  אנחנו יש לנו עוד כמה ככה עיכובים טקטיים של גיוס כי אנחנו מאוד רוצים לגייס את הרבש"צים ולא מש"קים ביטחוניים מבחוץ, ואנחנו נתגבר על זה

עמרם נידם:  אני מקווה שבע"ה ב- 30

עמרם נידם: 3 אנחנו נגזור את הסרט ונגמור את הסאגה הזאת

מירב בן ארי: ואז הסמכויות והתקציב עבר אליהם למג"ב מהצבא?     

עמרם נידם: זה נמצא כבר אצל מג"ב, אנחנו קיבלנו את התקציבים שאנחנו צריכים ונמשיך לקבל אותם במהלך כל השנה

איציק בר: כלל התקציבים עברו, אני יכול להתייחס, אני ---     

מירב בן ארי: תבין שזאת החלטת ממשלה של אריק שרון שאנחנו סיימנו אותה

איציק בר: לי קוראים איציק בר, אני ראש אגף במל"ל, לגבי 11 ישובים, אז עסקתי בזה בחודשים האחרונים כלל התקציבים עברו ממשרד הביטחון למשרד הבל"מ

איציק בר:  בדיון שביצענו יחד עם שר הבל"מ ולאחר מכן עם המזכיר הצבאי בשם ראש הממשלה, נקבע 1

איציק בר: 4

איציק בר: 23 גמר העברה של 11 ישובים

איציק בר:  יש כמה סוגיות שהן חונות לפתחו של המשרד, בהקשרים רחבים יותר של איך הוא נערך אל מול היישובים שבאחריותו, צריך לומר שהחלטת הממשלה מ-2006 מדברת על העברה של 43 ישובים

איציק בר:  המדרגה היא שרק 11 ישובים שעסקנו ביתר שאת בשנה האחרונה ואני מאוד מקווה שיעמדו בלוחות זמנים

איציק בר:  צריך לומר שיש פה אנומליה שמפקד העוטף נדרש לפקד או לנהל מערך הגנה אל מול ישובים שבכלל סמכויות הרבש"צים יושבים במשרד הביטחון, כפופים לראשי הרשויות

איציק בר:  אירוע לא טוב שנגרר תקופה ארוכה ולשמחתי הוא לקראת סיום

איציק בר:      אני רוצה רגע להוסיף ברשותך, להסתכלות הקצת רחבה בהקשר של אזרוח המעברים, במדינת ישראל יש 55 מעברים, בעוטף יש 16 מעברים, 12 מעברים בפיקוד ישיר של מג"ב ו-4 בפיקוד ישיר של משטרת ישראל, הכל תחת אפו של מפקד מחוז ירושלים של משטרת ישראל

איציק בר:  המל"ל ערוך עם עבודת מטה לאזרוח של אותם ישובים, הסכומים שהוצגו פה הם לא מדויקים

איציק בר:  הדבר הזה הונחל ע"י הממשלה הקודמת, ע"י ראש הממשלה הקודם, אנחנו ערוכים לעבודת מטה, נדרש פה תקציב, התקציב הזה הוא חונה בסדר גודל של 600 מיליון שקל, 150 מיליון שקל זה להביא את המחסומים לכושר 0 בהיבטים הטכנולוגיים ויתר התקציב הוא רב שנתי בהקשרים של כוח אדם

איציק בר:      דובר פה על סוגיית המאבטחים

מיקי לוי: רגע, רגע, אתה יודע אם זה בבסיס התקציב?     

איציק בר: לא, זה לא בבסיס התקציב, יש בהסכמים הקואליציוניים 600 מיליון שקל לסדר סוגיות של מרקם חיים אל מול ההתיישבות באיו"ש אל מול המעברים, זה בעיקר פוגש את המעברים של רמי"ם ולא המעברים העוטף, זה תקציב צבוע שצריך לתרגם אותו לתכנית עבודה

איציק בר:  לא סתם אני אומר שהאירוע של המעברים זה לא רק המעברים בעוטף, העבודה שאנחנו עושים במל"ל זה להסתכל רחב על כלל המעברים במדינה ישראל, הסתכלות הוליסטית שהיום לא קיימת, כי כשמשרד התחבורה מרחיב צירים וזה פוגש את עמי לדוגמא במעברי המנהרות, אז לא מעניין אותו המעבר, מעניין אותו הציר, אז אתה יכול להרחיב את הציר ל-4 נתיבים אבל המעבר הוא בתצורה של שנת 2000 והצירים זה 2023

איציק בר:      אין הסתכלות הוליסטית על כל סוגיית המעברים, יש היום 3 גופים שעוסקים בזה, רמי"ם, רשת ומשטרת ישראל באמצעות מג"ב, אין תמ"א שאומרת איך מדינת ישראל נערכת בסוגיית המעברים, אין תרחיש לייחוס למה מדינת ישראל רוצה בהקשרים של המעברים, כמה הולכי רגל, כמה רכבים, איזה היקף סחורות

איציק בר:  שם אנחנו נכנסנו בתוך העבודה של המל"ל, אירוע רחב, מורכב מאוד, מאוד מורכב, בהיבטים השונים, אבל אני חושב שצריך להסתכל הרבה יותר רחב על סוגיית המעברים

איציק בר:  ואני עכשיו חוזר לעוטף ירושלים

איציק בר:      בעיית המאבטחים, המאבטחים לא מוכרים כעבודה מועדפת של אנשים שמשתחררים

איציק בר:  עכשיו, לאן יבוא מאבטח לנתב"ג או לשועפט? לנתב"ג

איציק בר:  הוא גם לא יגיע לאלנבי והסוגיה של השכר של המאבטחים יוצר פה אתגר לשלושת הגופים שעוסקים בזה, ואני חושב שצריך לעשות מחשב על מקצוע המאבטח, להחריג אותו, בטח לחמש שנים הקרובות, יש פה הרבה מאוד דברים שקורים בעולמות הטכנולוגיה שמאפשרים לקיחת סיכומים ופחות מאבטחים, אבל ייקח לא מעט זמן בתוך האירוע הזה

מירב בן ארי: אני רוצה לשאול אותך על זה, עבודה מועדפת למאבטחים, זאת אומרת אתה רוצה להחריג, זה לא יהיה בנתב"ג כי שם אין לי בעיה אלא להחריג את זה

איציק בר: לעשות החרגה גיאוגרפית, בדיוק, אפשר להגיד בתוך הגופים שפועלים רשת, רמי"ם ונקרא לזה משטרת ישראל, זה להחריג

מיקי לוי: אגב, זה חוק או תקנה?     

מירב בן ארי: זה חוק

מיקי לוי: את מוכנה להגיש אותו כיו"ר?     

מירב בן ארי: קודם כל אנחנו יכולים לעשות את זה ביחד, צריך לזכור שכל הנושא של עבודה מועדפת הגיע בשנות ה-90' בגלל הנושא של להחליף ידיים

מיקי לוי: תחנות דלק     

איציק בר: תחנות דלק      

מיקי לוי: אני בוגר תחנות דלק לצערי

מירב בן ארי: ניסנו לעשות את זה גם בחקלאות, גם בסיעוד

מירב בן ארי:  יש התנגדות, אבל אולי נצליח

איציק בר: אבל פה זה בנפשנו

מירב בן ארי: אני אומרת, אם אתה צריך לעשות את זה ספציפי, להחריג אותם על השלוש חברות האלה שאתה מדבר

איציק בר: שלושה גופים, אפשר גם לעשות עבודת מטה מהירה, להניח על שולחנך מסמך

מיקי לוי: תרשו לי להיות מתווך, אתם מוכנים טלפונים

מירב בן ארי: אני אעשה את זה, אין בעיה

מיקי לוי: תצרפי אותי כמספר 2 שלך

מיקי לוי:  אנחנו נעזר בכם, מירב ואני, אנחנו נגיד הצעת חוק לאור המצב הקיים עכשיו, אני חושב שזה עושה הרבה שכל כדי לשנות את החוק הזה ואני מקווה נצליח להעביר את זה

איציק בר: דבר אחרון, אני מקווה שאנחנו נהיה בשורה אל מול הממשלה הנוכחית, נדרשת פה הנחיית דרג מדיני, לקדם את עבודת המטה הזאת, לתקצב את זה, אח"כ לאגן את כל השחקנים זה אירוע לא מורכב

איציק בר:  ב-2018 כבר הסתיימה עבודת מטה במל"ל, לא חיכו למבקר המדינה שיעסוק בנושא הזה, הדברים שהוצגו פה הם לא חדשים, יש פה מורכבויות רב ארגוניות שצריך לסדר אותם ושמדינת ישראל תתבסס על שני גופים מקצועיים שעוסקים בעולמות המעברים, רשת ורמי"ם

איציק בר:  רשת פוגש את המעברים הבינלאומיים ורמי"ם את כל מה שקשור בתוך שטח מדינת ישראל

מיקי לוי: למרות שהייתי סגן שר האוצר, אני לא בדיוק יודע מי אמור להכניס את התקציב הזה לבסיס התקציב, נראה לי שבנפשנו הדבר, בגלל מה שקורה עכשיו מסביבנו

מיקי לוי:      אני לא יודע, ראש המל"ל שהיה השר שלי גם במקרה

איציק בר: ראש המל"ל הוצגה לו העבודה, אבל המל"ל הוא גוף שעושה עבודות מטה, הוא לא גוף שמתקצב, אני חושב שמתוך הוועדה ומתוך החברים בוועדה, אני חושב שנכון להשפיע, אנחנו נמצאים עכשיו בשיא דיוני התקציב, חלקם מתורגמים בהסכמים קואליציוניים אבל חלקם צריכים לפגוש פה את דו"ח המבקר, את ההבנה שזה הצורך, הוא עלה ביתר שאת באמירות של הממשלה הקודמת, אני חושב שנכון להגדיר את זה כמשימה ונתארגן לזה

מיקי לוי: טוב, הוועדה תוציא מכתב גם לשר האוצר, גם לידיעת ראש הממשלה, תגידו ליועצים המשפטיים שיכינו את הדבר הזה, לאור מה שקורה מסביבנו, יש עודף תקציב אז בכלל זה סבבה, מה שנקרא

מיקי לוי:  הדבר בנפשנו, אנחנו רואים מה נעשה בסביבתנו, נוציא מכתב שבו לאור דו"ח מבקר המדינה והדיון בוועדה, ראוי שהתקציב הזה יקודם ויונח בבסיס התקציב, גם ככה ייקח לו, עד שהוא ייבנה, הרבה זמן

מיקי לוי:      מירב, את על החוק?     

מירב בן ארי: כן, כן, תודה רבה

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  סליחה, משרד לביטחון פנים חזרו? לא חזרו

מיקי לוי:  טוב, אתם לא כ"כ חשובים אולי

מיקי לוי:  תת אלוף עופר הינדי בבקשה אדוני

עופר הינדי: אני חושב שהיתה ביקורת מקצועית, נגעה בנקודות המקצועיות

מיקי לוי: אני עוד בוגר תרזה, אז תדע לך

עופר הינדי: אני הייתי קמב"ץ הפיקוד כשהיית ממ"ז ירושלים

מיקי לוי: התחלנו לבנות את המעברים האלה ככה, עפ"י איזה ידע מצטבר, לא שידענו מה אנחנו עושים

עופר הינדי: נכון, אז אני החלפתי את דני תרזה ב-2006

עופר הינדי:  לגבי הפתחות שנאמר פה, אני באמת הקשר שלנו עם משטרת ישראל מחוז ירושלים, מג"ב עוטף, על אף שהאחריות עברה ב- 2006 באופן מלא למשטרת ישראל עפ"י החלטת הממשלה, צה"ל ופיקוד המרכז מעולם לא עזב את העוטף לבד, ממשיך לתמוך אותם, לסייע להם בכל נושא ונושא הקשר הוא פה קשר של תאומים סיאמיים

עופר הינדי:      לגבי הפתחות אני קורא להם, כי במקומות שבהם הממשלה החליטה לא להקים את גדר הביטחון זה פתחה ולא פרצה

עופר הינדי:  פרצה בעגה שלנו זה מקום שנבנה ונפרץ לכן במקום של הפתחות עפ"י החלטות הדרג המדיני שלא בוצעו אנחנו יחד עם המשטרה שמנו מערך שיודע לתת מענה מיטבי לעניין הזה

עופר הינדי:  ההתמודדות מול מעבר מסתננים אמל"ח ושב"חים גם במקומות שיש חומות וגם במקומות ישי גדרות זה לא דבר מובן מאיליו

עופר הינדי:  זה פעילות סיזיפית, שוטפת, תלוית הערכת מצב, הערכת מצב מודיעינית ואני מקווה שהם ימשיכו ואנחנו נמשיך לעשות את המיטב שאנחנו יכולים, במגבלות הקיימות, אבל אנחנו בעד סגירת כל המכשול באופן ביטחוני כי מכשול פיזי מתריע בכל מקום ומקום

עופר הינדי:      ביחס למעברים, אל"ף היום מי שעושה את הבידוק במעברים, במירב המעברים בעוטף ירושלים חיילי צה"ל, גדוד משטרה צבאית, גדוד ארז

עופר הינדי:  לראיית צה"ל חיילי צה"ל לא צריכים להיות במעברים האלה, בטח לא במעברי העוטף שיש שם את החיכוך הביטחוני-אזרחי, זה לא התפקיד ולא הייעוד של חיילי צה"ל

עופר הינדי:  אני זועק כבר למעלה מ-15 שנה על הצורך באזרוח המעברים

עופר הינדי:  שואלים אולי איך לא איבדתי את התמימות ביחס לעניין, כי אני מאמין בצורך הזה, גם בהיבט הביטחוני וגם בהיבט האזרחי מרקם חיים ומתן שירות, פה אני פותח סוגריים ואני חייב לציין את עיריית ירושלים, מפקד מחוז ירושלים ואלוף הפיקוד, אני מוצא את עצמי בזמן האחרון עוסק בשילוב של מרכיבים אזרחיים במעברים

עופר הינדי:  מגרשי כדורגל, קט-רגל, לימוד נהיגה

עופר הינדי:  כל מיני דברים כאלה, פרויקטים אזרחיים שמכוונים לאוכלוסייה האזרחית המזרח ירושלמית, שאני מברך עליה, זאת אומרת, לצד הפעילות ההתקפית נגד פורעים ונגד טרור, עלינו לטפל באוכלוסייה האזרחית הזאת שהם תושבים של מדינת ישראל ולטפל בהם ואני מברך על העניין הזה

עופר הינדי:      אנחנו גם המלצנו לקדם החלטת ממשלה שתקים צוות של טר"ש מעברים בראייה של כל משרדי הממשלה

עופר הינדי:  בעיית מעברים היא לא בעיה של משטרת ישראל ולא בעיה של צה"ל

עופר הינדי:  זו בעיה של משרד השיכון, בעיה של משרד התחבורה, בעיה של משרד הפנים, בעיה של משרד הכלכלה

עופר הינדי:  כל בעלי המשרדים הרלבנטיים, צריכים להקים צוות כזה ולהכין תכנית רב שנתית, ארוכת טווח

עופר הינדי:      אני לא אומר שצריכים באבחה אחת לאזרח את כל 16 המעברים בעוטף, יש בתוך ה-16 מעברים ממש קטנים שעוברים שם אנשים בודדים, זה לא החזות של הכל, אבל אפשר באמת לנתח סדרי עדיפויות ולקדם פה תכנית שתיתן מענה לפלסטינים, לישראלים, לביטחון לכולם וצריך פשוט להתחיל אותה ומעבר לזה אני חייב להביע את הערכתי לעוטף ירושלים, על העשייה, על ההתמודדות, הן במישור האזרחי והן במישור הביטחוני

מיקי לוי: תודה רבה לך, אני קצת מעבר קיבלתי קצת גם מספרים על ההשקעה של צה"ל

מיקי לוי:  בפתחים הקיימים, לא קורא להם פרצות, בפתחים הקיימים הפעילות היא באמת ראויה לציון, המספרים ירדו משמעותית, מה שתורם לביטחון הכללי בתוך ירושלים ובתוך מדינת ישראל

מיקי לוי:      נשאר לנו כולנו, גם משרד הביטחון/פיקוד מרכז, גם משטרת ישראל/המשרד לביטחון פנים, משרד האוצר, לדאוג ל-600 מיליוני השקלים

מיקי לוי:  23 שנים עברו מאז שהקמנו את הבטונדות הראשונות ככה על הכביש

מיקי לוי:  מספיק, אפשר להתקדם

מיקי לוי:  כמו שאמרו מהמל"ל ולהכניס את זה בצורה מסודרת לתכנית עבודה

מיקי לוי:  אני צריך להשקיע מאמץ כדי להכניס את זה לבסיס התקציב, לא פשוט, אבל לטעמי אפשרי

מיקי לוי:  תודה רבה לך

מיקי לוי:  המשרד לביטחון פנים חזרו, פעם אחרונה? לא

מיקי לוי:  תודה, הבנתי, אתם לא כל כך חשובים, זה בסדר

מיקי לוי:      רשות האוכלוסין בבקשה

חגית צור: שמי חגית צור, אני מנהלת הלשכה במזרח ירושלים

חגית צור:  אני אתייחס לשיפורים שנעשו בלשכה מאז כתיבת הדו"ח

חגית צור:  הדו"ח מתייחס לשנת 2017 והחל משנת 2017, זאת אומרת 2017-2019 אלה השנים שהדו"ח מדבר עליהם, וכמובן שחלו הרבה שינויים מאז

חגית צור:  אני אתן גם תמונת מצב למה שקורה היום

חגית צור:      מבחינת הלשכות, אם אז היתה רק לשכה אחת שנתנה שירותים לתושבים במזרח ירושלים, מאז הוקמה לשכה במעבר קלנדיה ועוד לשכת משנה בצור באהר במשה"ב של משטרת ישראל

חגית צור:  גם הרעיון של לפתוח לשכה נוספת בביטוח לאומי שעלה בזמנו, הוא ירד מהפרק, אבל במקום זה הקמנו עוד 10 עמדות עבודה בתוך הלשכה הקיימת

חגית צור:       אז אם אז היו 14 עמדות עבודה, היום יש 40 עמדות עבודה לשירות פרונטלי לתושבים, מבחינת שירותי מרשם

חגית צור:  הדו"ח מדבר על כך שהתושבים לא יכולים לקבל שירותים בלשכות אחרות והנושא הזה גם השתנה ומאז יצאו הנחיות למתן שירותים בלשכות בכל הארץ, אז שירותים רבים נפתחו לקהל המזרח ירושלמי לקבלה בלשכות

חגית צור:      אני רק אעיר שהנתונים מלמדים אותנו שעל אף שנפתחו המון שירותים לתושבים בלשכות אחרות, התושבים עדיין מעדיפים לבוא ולקבל אותם בלשכה במזרח ירושלים

חגית צור:  אבל כן נפתחו המון שירותים

איתן דהן: יש להם נגישות לשפה הערבית במקומות האחרים?     

חגית צור: לא כמו בלשכה שלי, אצלי כל העובדים הם דוברי ערבית

איתן דהן: אז זו הסיבה

חגית צור: הסיבה היא אולי השפה ואולי גם המיומנות בטיפול בסוג אוכלוסייה הזה שהוא בהחלט ייחודי והוא לא קיים בכל הארץ כמעט

חגית צור:  זה לגבי השירותים

חגית צור:      בין היתר נעשה שינוי במבנה הארגוני בלשכה, צוין קודם הבעיות בבקשות לרישום ילדים, התאזרחות

חגית צור:  אז גם במובן הזה הוצאנו מכרזים לעוד שני ראשי צוותים, הנושאים האלה הפכו להיות מחלקות כדי לאפשר שירות יעיל יותר בנושאים האלה

חגית צור:  ככה אני מעירה כהערה שגם תעודות מעבר שבעבר נופקו לשנתיים, שנתיים ועוד שנה, בסך הכל חמש שנים, אז נעשה תיקון חקיקה לחוק הדרכונים והתעודות מונפקות היום אוטומטית לחמש שנים, מה שבעצם מייתר את ההגעה של התושב ללשכה שוב ושוב

חגית צור:      בזמנו היה פיגור בבדיקת בקשות להתאזרחות משנת 2014, אז תוך שנה הלשכה צמצמה את הפיגור הזה וכמובן נעשו כל מיני פעולות שסייעו לטיפול

חגית צור:  אני אסייג את זה בסוף, היום המצב הוא גם לא כל כך אופטימלי, אבל נכון לכתיבת הדו"ח אלה הפעולות שנעשו וכן הצליחו לצמצם את הטיפול בבקשות הללו

חגית צור:      זימון תור לשירותי מרשם, בזמנו התור היה כמעט בלתי נשלט, המון גורמים, מעאכרים, שהיום אתם שומעים בתקשורת שקורים בכל הארץ השתלטו על התורים ואי אפשר היה לקבוע תור ללשכה וראינו תמונות, יש לי אותם גם כאן של עומסים לא אנושיים של אנשים, אבל הנושא הזה נפתר

חגית צור:  הגדלנו את מספר המוזמנים וגם הלשכה עשתה איזה שהיא שיטת זימון תור ייחודית

חגית צור:  אצלנו בלשכה אין תורים לאוגוסט, כמו שאתם שומעים בתקשורת

חגית צור:  אצלנו אנחנו קובעים תורים רק לשבועיים הקרובים

מיקי לוי: כי לא נותנים דרכונים, זה בסדר

חגית צור: מה זאת אומרת לא נותנים דרכונים?     

מיקי לוי: כמה בקשות יש?     

חגית צור: לא, לא, אני מתכוונת להנפקת מסמכים, שירותים מרשם

חגית צור:  זה יכול להיות גם תעודת מעבר

מיקי לוי: אני מתנצל, סתם זה היה בבדיחות הדעת

חגית צור: כן

חגית צור:  היום כ-15% ממקבלי השירותים אצלנו הם בכלל אזרחים ישראלים מכל הארץ

חגית צור:  מגיעים מצפת, מפתח תקווה, כי במזרח ירושלים אפשר לקבוע תור

חגית צור:  אז במובן הזה, דווקא הלשכה במזרח ירושלים היא כן הביאה בשורה, והיא כן מתנהגת יותר טוב מהרבה לשכות אחרות, וזה בניגוד למה שהדו"ח בעצם אומר

מיקי לוי: ואתם נותנים בלי בעיה את השירותים האלה לכלל האזרחים שבאים?     

חגית צור: כן ולמדנו גם לתת שירותים לאוכלוסייה שהיא לא מזרח ירושלמית

חגית צור:  דברים שלמדנו אותם תוך כדי הליכה

חגית צור:      אם כך, נוסיף עוד דבר אחד במובן הזה של לנסות למצוא, אני גם אסייג את מה שאמרתי עכשיו, בכל זאת המשבר הארצי הוא לא פסח על הלשכה במזרח ירושלים, כי גם הלשכה עדיין מתמודדת עם עומסים ודרישה של תורים וגם המלחמה באוקראינה והעלייה מרוסיה, גם דורשת ממני לתת תגבור וסיוע בקליטת עליה ואנחנו פה נרתמים למשימה הלאומית ואנחנו גם לוקחים חלק בתוך התמונה הכוללת הזאת וזה גם לנו זה פוגע בעבודה שלנו, רק שיש נושאים שהם ייחודיים ללשכה שצריך להתמודד איתם

חגית צור:      אז בתוך זה אני יכולה לומר שבניסיונות לפתור בעיות של שירות וויסות הקהל בפרויקט מאוד ייחודי של הנפקת תעודות זהות לתלמידי כיתות יא', השנה הונפקו למעלה מ-4000 תעודות זהות, כולל בתי ספר לחינוך מיוחד ולבעלי צרכים

חגית צור:  זה מספר שכל שנה הולך ועולה ותלוי בשיתוף הפעולה של מנהלי בתי הספר בעיר

חגית צור:      אז זה היה הסוגיה של ההתייעלות שחלה בשנים האחרונות

חגית צור:  לגבי הדו"ח שמדבר על נושאים כמו המעמד האישי

חגית צור:  אני אתייחס למה שקשור בנושא של השבת תושבות

חגית צור:  הדו"ח התייחס לנוהל שמתייחס לנושא הוא מפורסם, זה נוהל רישיון לישיבת קבע ואופן הפעולה נסמך על נוהל של הערכה ומתן של רישיון ארעי

חגית צור:  אלה הנהלים שעל פיהם עובדים כשמדברים על בעיות של השבת תושבות, למי שפקעה תושבותו

חגית צור:  אני לא אכנס מעבר לזה, אלא אם כן תבקשו ממני

חגית צור:      בנודע לנוהל 4א', הנוהל קיים באתר, הוא פורסם בנובמבר 20' אם אני לא טועה, יש טופס הגשת בקשה ויצוין שעד היום לא הוגשה אף בקשה לפי סעיף זה, אולי למעט בקשה אחת לפני חודש

חגית צור:      לגבי השירותים, הזכרתי את זה קודם, בדצמבר 18' כבר הופצה הנחיה בדבר הרחבת השירותים לתושבי מזרח ירושלים בכל הלשכות

חגית צור:  זה התחיל כפיילוט ונקבע כנוהל עבודה

חגית צור:       איחודי משפחות, היום נקבעים תורים, בדו"ח קבעו שהתורים נקבעים למועדים רחוקים, אבל התורים לבקשות לאיחוד משפחה נקבעים לחודש הבא, זאת אומרץ כשאדם פונה הוא מקבל תור לחודש הבא וזה באמת בשום מקום בארץ זה לא קיים

חגית צור:  במזרח ירושלים נקבע תור כבר לעוד חודש

חגית צור:  בקשות להתאזרחות, לפי הדו"ח נקבעים המועדים לשנתיים וחצי נדמה לי, היום גם במסגרת עתירה לבג"ץ התחייבנו לקבוע תורים לא יותר משנה קדימה והיום אנחנו קובעים תורים לעוד 8 חודשים להגשת בקשות

חגית צור:  הדבר הזה בעצם גרם לכך שנאלצנו להגדיל את כמות המועדים שנקבעים ליום ואם אז נקבעו מועדים ל-7 ליום, היום אנחנו קובעים מועדים ל-25 פונים ליום, מה שמגדיל את כמו הבקשות שאנחנו מקבלים וזה עומד על למעלה מ-2000 בקשות לשנה

מיקי לוי: שאלה חגית, האם יש איזה שהיא עבודה מול הביטוח הלאומי, כמה כאלה שיש בידם תעודת זהות כחולה, תושב, גרים מחוץ לירושלים? אם יש בידכם את הנתון הזה

מיקי לוי:  אם לא, לא

מיקי לוי:  יש לזה משמעות מבחינת התשלומים

חגית צור: יש לזה משמעות והעבודה שלנו מול המוסד לביטוח לאומי היא שוטפת ויש שיתוף פעולה מאוד הדוק

חגית צור:  אנחנו מקבלים כל בקשה שמוגשת, יש מספר גופים שמעורבים בקבלת ההחלטות

חגית צור:  אם זה גורמי ביטחון, משטרה, משרד הביטחון וגם המוסד לביטוח לאומי

חגית צור:      העניין הוא שאני יכולה לקבל מידע מביטוח לאומי אם אדם נחשב תושב או לא תושב, אם הוא מתגורר בתחום, אבל זה תמיד מוגבל לזמן הפעולה

חגית צור:  זאת אומרת זמן ביצוע החקירה

מיקי לוי: זה מאוד בעייתי

מיקי לוי:  אני עד היום לא יודע להחליט אם לעודד את ההגירה החוצה או להכניס אותם חזרה פנימה, כי אם אני שולל להם הם רצים פנימה, גרים בחצי חדר, לא פשוט

חגית צור: נכון, זו תופעה שאפשר ללמוד ממנה, יש הרבה מה לומר עליה

מיקי לוי: זה לא בשולחן הזה

חגית צור: יש הרבה נושאים שהם קשורים לעניין ויש הרבה מה להגיד

חגית צור:  זה לא ככה בהינף יד

חגית צור:       אז בקשות לאיחוד משפחות, התאזרחות

חגית צור:  העיכובים בקבלת החלטות, למשל בקשות לאיחוד משפחות, הם נובעים גם מנפילת החוק, בערך חודשיים לא קיבלנו החלטות בבקשות האלה, זה משהו שעיכב את היכולת שלנו לקבל החלטות וקצת הקטין את היכולות שלנו וגם הנושא של קביעת השדרוג, בחוק יש סעיף שקובע שאדם ששוהה במעמד של היתרים, והוא מעל גיל 50, והוא שוהה מעל 10 שנים במעמד כזה, הוא יכול לקבל א'5, אז ג הטיפול בשדרוג של האוכלוסייה הזאת, גם בעצם עיכב

חגית צור:  הכל בסוף בא על חשבון המצבת כוח האדם של הלשכה שמוגבלת ואלה הם הדברים שעומדים לפנינו כשאנחנו צריכים לבוא ולתת שירות לתושבים

חגית צור:      אני יכולה להפנות את הוועדה לסקרים שנעשים של הרשות בקרב מקבלי השירות והסקרים ברובם מאוד מאוד מפרגנים לעבודת העובדים שלנו, לשירות הטוב וליחס הטוב שמבקשי השירות מקבלים בלשכה

עמוס אולצוור: רציתי רק לשאול שאלה אחת בקשר לליקוי שהזכרנו של ההנגשה של השירותים בשפה הערבית, מה את יכולה להגיד לגבי אתר האינטרנט, העמדות לשירות עצמי, טפסים בערבית, נהלים

חגית צור: מבחינת הנהלים והאתר, כל הנהלים הם נתמכים גם בשפה הערבית

חגית צור:  יש היום עבודה על בניית טפסים מקוונים להגשת בקשות באופן מקוון לקבלת מעמד, גם העבודה הזאת היא אמורה לכלול בתוכה גם תמיכה של שפות נוספות

חגית צור:      לגבי My visit האפליקציה לזימון תור, אמורים לפתח בה אפשרות לשימוש גם בשפות נוספות

חגית צור:  אין לי כרגע שום מידע לגבי מצב העבודה והטיפול מהבחינה הזאת, אבל אני יודעת שזה נמצא על השולחן

אוסאמה קנבר: חגית, אני אוסמה קנבר ממינהל העבודה ואני גם תושב מזרח ירושלים

אוסאמה קנבר:  אני בזמן אמת עשיתי בדיקה ב-My visit לקבוע תור אליכם וחודשים קדימה אין, לא בשבועיים ולא בחודשים הקרובים

חגית צור: נכון, היתרון בשיטה שעשינו זה לא שאני אומרת שכל פעם שתכנס אתה תמצא תור, בהחלט יכול להיות שהתורים נתפסו ונגמרו ואתה נכנסת ולא מצאת תור, אבל מה שטוב בשיטה הזאת זה שאנחנו כל יום פותחים תורים, כל יום בבוקר נפתחים כ-400 תורים, ואם לא הצלחת היום, אתה יכול לנסות מחר, ואתה לא צריך עכשיו לחכות עד אוגוסט, כי עד אוגוסט אין תורים, כמו שקורה הרבה פעמים בלשכות אחרות

חגית צור:  זה בעצם הבשורה שלי לעניין הזה

מיקי לוי: היא כל יום פותחת 400 תורים וזה יפה מאוד, זה המון

מיקי לוי:  תגידי חגית, האפליקציה של נושא השפות באיזה שלב היא?     

חגית צור: אין לי מושג, אני לא יודעת

מיקי לוי: מוכנה לבדוק?     

חגית צור: אני אבדוק את זה כמובן

מיקי לוי: תודה רבה, ולהגיד לנו, אני אשמח מאוד

מיקי לוי:  אני מבקש לעבור למוסד לביטוח לאומי ואח"כ לעוד שחקן מרכזי שזה עיריית ירושלים

מיקי לוי:  רק לאחר מכן משרד המשפטים, משרד ירושלים והמסורת

מיקי לוי:  בבקשה המוסד לביטוח לאומי

דני קורן: שלום דני זקן, סגן ראש המינהל הביטוח והגביה בביטוח לאומי

דני קורן:  ההמלצות של משרד מבקר המדינה פורסמו לפני כ- 4 שנים, אפשר לומר שאנחנו יישמנו כבר מזמן את כמעט במלואן את כל ההמלצות

דני קורן:  אני אסקור ממש בקצרה, ואחר כך ימשיך אותי יוסי שעיו, מנהל סניף מזרח ירושלים של הביטוח הלאומי

דני קורן:      דבר ראשון, הכנסנו מידע ייעודי באתר הביטוח הלאומי, מידע מאוד מפורט לגבי אופן קביעת תושבות לגבי אוכלוסיית מזרח ירושלים, יש שם הסבר מפורט כולל תרשים זרימה במובנה איזה מסמכים נדרשים אותה אוכלוסייה להוכיח מבחינת מרכז חיים בישראל, הטפסים שנדרשים למלא וגם תהליך הטיפול

דני קורן:      לגבי חוזר לאופן קביעת מעמד של תושבות בגדר ההפרדה, גם החוזר הזה פורסם בשנת 2019

דני קורן:  המלצה מאוד חשובה של משרד מבקר המדינה היתה לגבי קביעת משך זמן טיפול מרבי לקביעת תושבות, אנחנו שמחים להודיע שמעבר לעניין הזה שכן תחמנו את זה וקבענו זמן טיפול עד חצי שנה, למעשה אנחנו כמעט ולא נדרשים לזה, כי רוב פניות מטופלות בפרק זמן הרבה יותר קצר

דני קורן:      בנודע להמלצות שנוגעות לחקירות, יוסיף פה יוסי, אני רק עוד משפט מאוד חשוב בהקשר למה שאמרה חגית לגבי שיתופי הפעולה, כפי שהיא ציינה הם מצוינים, קיימת אוכלוסייה שמתחת לגיל 14, שמשרד הפנים, גם אם התעכב במתן הטיפול מבחינת הנפקת מספר תעודת זהות, הביטוח הלאומי משלים פה את משרד הפנים ורשות האוכלוסין וכן מנפיק לאותה אוכלוסייה, לאותם קטינים, מס' מזהה פנימי בביטוח לאומי, כדי שהם יוכלו לקבל את שירותי הבריאות, ככה שלפחות לגבי האוכלוסייה הזאת, היא לא נשארת ללא שירותי בריאות

יוסי שריד: בוקר טוב, יוסי שעיו, מנהל סניף מזרח ירושלים

יוסי שריד:  אני גם יכול להגיד היום מנהל סניף מזרח ירושלים שהסניף בעצם הפך להיות סניף עצמאי, הוא סניף ה-24, נוסף עוד סניף לביטוח לאומי, סניף שמטפל באוכלוסיית מזרח ירושלים

יוסי שריד:  המשמעות של זה כבר אפשר להכיר את זה, זה הגדלת המשאבים, הרצון להביא עוד שירותים לתושבים שהם יהיו יותר נגישים גם פיסית, גם תרבותית, גם שפתית

יוסי שריד:  כל העובדים אצלי הם דוברי ערבית, מכל העדות, מכל הדתות, אנחנו נותנים את השירות הייעודי, המיוחד, לתושבים האלה שאנחנו מבינים שהם מאותגרים ויש להם צרכים מיוחדים, כמו השפה, כמו הנגשה, כמו שאמרתי

יוסי שריד:  מעבר לזה, המבנה עצמו מאז הביקורת , אני מזמין את הוועדה לבקר, אחד היפים בארץ, אם לא הכי יפה, מבחינתי הוא הכי יפה

יוסי שריד:  אז גם האכסניה נאה

יוסי שריד:      ולעצם העניין, אני אתייחס אל"ף לחקירות, כמו שאמר המבקר, החקירות מתבצעות גם ע"י החוקרים שלנו וגם ע"י חברות חיצוניות, ולמה זה? כי אנחנו מכירים את האזורים, אנחנו לא יכולים לפעול בכל האזורים, גם בתוך ירושלים עצמה, מבחינה ביטחונית

יוסי שריד:  אנחנו מתקשים, לא יכולים להגיע, אפילו כמו עיסוויאה וכמו סילוואן וכמו ראס אל עמוד, אנחנו משתמשים בחברות החיצוניות והחברות האלה גם מגיעות לרמאללה ולחברון ולכל האזורים האחרים, כדי לבחון בעצם את מרכז החיים, וחברים זה לא פשוט

יוסי שריד:  גם לא לגייס את החברות האלה, זה לא פשוט לעבוד באווירה כזאת, בסביבה כזאת, בתנאים כאלה, ובכל זאת אנחנו מקיימים את זה, וכמו שדני אמר זמני הטיפול הצטמצמו משמעותית ככה שבעצם שיטת העבודה, אם בעבר היה נחקר בעצם כל תיק, היום אנחנו עובדים בשיטות אחרות, אנחנו עובדים על קבוצות מסוימות, לרוב מאשרים את התביעות ואם צריך עושים את החקירה, זה חלק מהשיטה

יוסי שריד:      מעבר לזה, הבקרה סביב החברות החיצוניות, החברות האלה בעצם נותנים לנו שירותים וגם התשובה שלנו למבקר בעת הדיון בשלבי הטיוטה, הודענו שבעצם אי אפשר לשמוע כל חקירה, הם מקליטים כל חקירה, ואי אפשר בעת חיה לבוא ולשמוע

יוסי שריד:  אני צריך לפתוח יחידה 8200 חדשה אצלי בסניף, אני אברך על זה אם יהיה לי פה את המשאבים, אבל כרגע לא, אני עושה את זה באופן מדגמי כן, הרבה יותר קרוב, הרבה יותר צמוד, אנחנו דוגמים את החקירות גם בתמלולים, גם בשמיעת קלטות, זה מבחינת הבקרה על החברות בהתאם להערה שעלתה שם

יוסי שריד:      מעבר לזה, אנחנו הכנסנו את נושא הפוליגרף לחברות האלה, ומעבר לזה, בימים אלה ממש, בעוד חודש, עתיד להתפרסם המכרז החדש, שהכנסנו שם תהליכים של החקירה שהם יהיו יותר מבוקרים ברמה הפרקטית, הם הולכים לגבות עדויות כתובות, ולא רק מוקלטות, ככה שבעצם הטווח של הסטייה יהיה מצומצם, זה ברמת ההתייחסות

יוסי שריד:  אם פספסתי משהו, אני אשמח אח"כ להגיב בנושא החקירות

יוסי שריד:      מעבר לזה אני רוצה לספר לכם קצת, אני לא יודע אם אנחנו בשלבי הסיום של הוועדה הזאת, להכניס קצת טעם טוב לנושא

יוסי שריד:  בכלל לעשייה הזו של מזרח ירושלים, אנחנו גם כסניף עצמאי, למרות האתגרים ולמרות הכל, אנחנו מושווים לכלל הארץ מבחינת המדדים, מדדים ניהוליים, אני מבחינת זמני טיפול אני מושווה כל יום לכלל הארץ, ואני לא נופל בכלל ברוב הנושאים, ומעבר לזה, גם ברמת המוסד, המוסד לביטוח לאומי, אנחנו עושים המון, מיצוי הזכויות, וגם הסניף, גם בימים קשים, גם אחרי פיגועים, שבוע שעבר וגם לפני שנה בעוד פיגוע, אנחנו יוצאים לקהילה, ואנחנו עושים פעולות יזומות למיצוי הזכויות

יוסי שריד:  לדוגמא, אני יכול להגיד גם לכם שהיינו בבית חנינה עבור קשישים כדי למצות להם את קבצת אזרח ותיק, אני יכול להגיד לכם שאנחנו הולכים לבתי ספר

יוסי שריד:  אתם יכולים להבין היום כמה משמעותית הנוכחות, לנו כמדינה, בבתי ספר

יוסי שריד:       אנחנו הולכים לבתי ספר בכובע של ביטוח לאומי בגיל 18 כדי להסדיר את המעמד, תיכף לפני שהוא בא וצריך להסדיר את התושבות וכדי להסדיר את נושא הגבייה ואולי חיסכון לכל ילד, דברים שהוא מתקשה איתם, אנחנו ניגשים לשם, מנגישים להם את האתר האישי, עושים להם את מיצוי הזכויות, וכן אני משתדל לעשות את מיצוי החובות, ככל שאפשר עם כל המגבלות האלה

יוסי שריד:      ומעבר לזה, יש גם שיתופי פעולה כמו ששמענו

יוסי שריד:  רשות האוכלוסין, המשרד לענייני ירושלים, כרגע אני שותף בלתת מה שאני יודע לתכנית החומש החדשה, עם הצוותים של המשרד לענייני ירושלים, עם משרד הרווחה, עם הודא שנמצאת פה, אנחנו יודעים ביוזמת הסניף, לא הביטוח הלאומי ללוות ילדים שסיימו כרגע את משפחות האומנה, גיל 18, אין להם אבא ואימא, בתיווך עם משרדי הממשלה, אנחנו עכשיו בונים פרויקט שיכנס לנישה הזאת וללוות אותם, אני חושב שעשיתי ליו"ר קצת יותר טוב לטובת התושבים האלה שאני מבחינתי כל עוד הם תושבים, ואני חייב לתת להם את הזכויות, אני כמו שאומרים עד הסוף

מיקי לוי: תודה רבה לך על הסקירה המאוד מקיפה

מיקי לוי:  עיריית ירושלים לפני הנושאים האחרים, להתייחס בבקשה לנושא השירותים, לנושא החינוך, המעורבות, כל מה שאתם רוצים

מיקי לוי:  בבקשה

נעמי גרינוולד: שלום, נעים מאוד, נעמי גרינוולד, סגנית מנהלת תכנית החומש בחינוך בעיריית ירושלים

נעמי גרינוולד:  אני הנציגה יחידה מהעירייה, אם אני מבינה נכון, אז אני לא יכולה לענות על העוטף וכל הנושאים האלה

נעמי גרינוולד:  איפה אתם רוצים

מיקי לוי: נתחיל עם החינוך ונמשיך לרווחה

מיקי לוי:  חינוך מטריד אותנו מאוד

נעמי גרינוולד: טוב, אני אענה נקודה נקודה מהדו"ח לפי מה שנאמר וגם עברנו מראש

נעמי גרינוולד:  אז היום יש 97,644 תלמידים במזרח ירושלים מא'-יב' לעומת אז בתקופת הדו"ח שהיו 90,000

נעמי גרינוולד:  היתה פה אמירה בדו"ח על אחוזי התלמידים הלומדים בבתי ספר עירוניים, אני מניחה שיודעים שמערכת החינוך מורכבת מעירוני, מוכר שאינו רשמי ופרטי

נעמי גרינוולד:  אני לא יודעת אם כולם בסבטוחה הזאת, אבל 98 בתי ספרי עירוניים, 91 בתי ספר מוכרים שאינם רשמיים ו-77 בתי ספר פרטיים

נעמי גרינוולד:       מבחינת אחוז התלמידים הלומדים בבתי ספר העירוניים, נשאר אותו הדבר, 46%, אבל כל האוכלוסייה גדלה, כלומר מספר התלמידים גדל, יש יותר תלמידים היום שלומדים במערכת העירונית מאשר שהיה בתקופת הדו"ח

מיקי לוי: כמה זה גדל בבקשה?     

נעמי גרינוולד: היום אנחנו עומדים על 45,265 ילדים הלומדים בבתי ספר הרשמיים

מיקי לוי: כמה היה בתקופת הדו"ח     

נעמי גרינוולד: היה 46% מתוך 90 אלף

מיקי לוי: זה גדל בקיצור

נעמי גרינוולד: כמו התלמידים גדלה במזרח ירושלים     

מיקי לוי: בסוף הם בעלי זכות בחירה

נעמי גרינוולד: כן, אני מדברת כרגע על בתי הספר העירוניים שגם בהם כמות הילדים גדלה, לעומת בתי הספר המוכרים שאינם רשמיים

נעמי גרינוולד:       מבחינת התכנית הישראלית, במזרח ירושלים לומדים את התאוג'יהי, את התכנית הפלסטינית ואת התכנית הישראלית

נעמי גרינוולד:  כיום עם חינוך מיוחד כ-17,000 תלמידים לומדים את התכנית הישראלית, לעומת 5000 בתקופת הדו"ח, זאת אומרת שגדלנו קצת יותר מפי 3

נעמי גרינוולד:  בתקופה של ה-5 שנים האחרונות ה- 17,000 זה בעצם 21% מהתלמידים שלומדים במוכר שאינו רשמי וברשמי, שלומדים את התכנית הישראלית היום

נעמי גרינוולד:      אני מציינת את זה כדי לשים פה את הנקודה שעיקר הגידול בתכנית הישראלית קורה בתוך בתי הספר שהם רשמיים והם עירוניים, באופן טבעי יש לנו יותר שליטה על בתי הספר הרשמיים והעירוניים, מאשר בתי הספר שהם חצי רשמיים, מוכר שאינו רשמי

נעמי גרינוולד:      לצורך העניין, מתוך 38 בתי ספר שהיו בתכנית הישראלית, מתוך העירוני היום יש 62 ובכלל נתון מעניין, המשרד לירושלים אני חושבת שתמיד שמח לשמוע את הנתון הזה, ש-40% מתוך תלמידי כיתות א' במערכת הרשמית היום לומדים את התכנית הישראלית, זה מבחינת המערכת הכללית

נעמי גרינוולד:      מחסור בכיתות לימוד, הנושא הבוער

נעמי גרינוולד:  2000 היו באמת חסרות אז בתקופת הדו"ח, היום חסרות כ-1400 כיתות תקינות

נעמי גרינוולד:  בחומש האחרון נמסרו 577 כיתות

מיקי לוי: זה יפה מאוד, 600 כיתות ב-4 שנים או ב-5 שנים

נעמי גרינוולד: נמסרו 577 בכיתות בחמש השנים האחרונות

נעמי גרינוולד:  צריך לציין גם שאנחנו לא בונים את כל הכיתות זה לא אפשרי במזרח ירושלים, אז מתוך ה- 577, 253 כיתות הן בשכירות ו-324 הן בבינוי

מיקי לוי: לא משנה, זה פתרון

נעמי גרינוולד:   כן, נכון

נעמי גרינוולד:  פתרון לא תמיד הכי נוח, ועושים דברים די מעניינים

נעמי גרינוולד:  תבואו, תראו, תסיירו ותראו בנין מגורים שהפכנו לבית ספר באיזה דרך לא דרך, אבל עושים מה שאפשר

נעמי גרינוולד:  בחומש הבא אמורות להימסר כ-1000 כיתות נוספות, חדשות, גם בבינוי וגם בשכירות

נעמי גרינוולד:  זה אומר 50 בתי ספר ו-240 גני ילדים

נעמי גרינוולד:  סתם לצורך העניין, בבינוי צריך לחשוב על זה רגע מבחינת התקציב, זה מיליון שקל לכיתה, של משרד החינוך ושל העירייה, אפשר לעשות את המתמטיקה

נעמי גרינוולד:      וקצת על כמה אנחנו משקיעים על כל הנושא של שיפוצים ושדרוגים ושכירויות, אנחנו משקיעים מעל 30 מיליון שקל בשנה על שכירת מבנים וכ-50 מיליון שקל על שיפוצים ושדרוגים

נעמי גרינוולד:  כלומר, ההשקעה הפיסית שאנחנו עושים היא לא רק בבינוי בתי ספר חדשים שהם נראים הכי טוב שיש והם מתמלאים תוך שניה, כל בית ספר צומח

נעמי גרינוולד:  במקום לפתוח א', ב', מתמלא לנו כבר מא'-ח', אלא גם עושים שיפוצים בבתי ספר קיימים, משדרגים את המצב

נעמי גרינוולד:      בנוגע לתלמידים שאינם רשומים, אז נכון לתשפ"ב היו 15,381 תלמידים שהם רשומים אבל במוסדות פלסטיניים

נעמי גרינוולד:  קיבלנו את כל הרשימה של התלמידים האלה ממשרד החינוך הפלסטיני ויש לנו אותם היום

נעמי גרינוולד:  הם לא נמצאים במצבת של משרד החינוך או במאגרי נתונים שלנו, אבל יש לנו היום את הרשימה של כולם

נעמי גרינוולד:  זה כאילו חלק מהילדים הנעלמים

נעמי גרינוולד:  רק צריך לציין שיש עוד 5000 ילדים בגילאי 3-6 שאנחנו בעצם לא יודעים מה איתם או איפה הם, אין לנו שום רישום עליהם, לא קיבלנו עליהם שום מידע מהרשות, וזה מתוך 26,000 ילדים באופן כללי במזרח ילדים

נעמי גרינוולד:      אני אעשה רגע סדר עוד פעם – 26,000 ילדים בגילאי 3-6, 21,000 רשומים או ברשמי או במוכשר ו- 5000 אנחנו לא יודעים מה איתם

נעמי גרינוולד:       בנוגע לנשירה, אגף רווחה בטח ירחיבו, אני אגיד על נשירה מבתי ספר, הנתונים שיש אצלנו, יש כמה דרכים למדוד נשירה, או שנתי או מצטבר, הנתון המצטבר של 26

נעמי גרינוולד: 5% שהיה בדו"ח שזה בעצם לבדוק את הילדים שהתחילו בכיתה ח' וסיימו בכיתה יב', אז הנתון הוא עדיין אותו נתון 26

נעמי גרינוולד: 5%

נעמי גרינוולד:  זה תלוי מי סופר, בין 26-30% במחזור נושרים, שזה נתון כואב, ואני חייבת לציין שהוא לא כל כך השתנה

נעמי גרינוולד:  תיכף אני אגיד מה כן עשינו בנושא הנשירה בבתי הספר ובנוגע לנשירה שנתית, כלומר משנה לשנה, אנחנו בדקנו איך אנחנו בודקים

נעמי גרינוולד:       נגיד בתשפ"א נרשמו מספר ילדים , אנחנו בודקים בתשפ"ב איפה הם היום, אז במעבר בין פ"א לפ"ב כ- 2600 תלמידים נשרו, נעלמו, לא נמצאו

נעמי גרינוולד:  יכול להיות שחלקם עברו למוסדות פרטיים, יכול להיות שחלקם נשרו

נעמי גרינוולד:  מבחינתנו אנחנו מגדירים את זה כנשירה

נעמי גרינוולד:  האחוז הזה השנתי הוא 3

נעמי גרינוולד: 6% היה בין פ"א ל-פ"ב

נעמי גרינוולד:  הממוצע הוא 4 בערך, מתוך התלמידים שלומדים במוכר וברשמי

נעמי גרינוולד:      אז מה עשינו בחמש שנים האחרונות מבחינת הנשירה, בתחום שלנו בחינוך בבתי הספר

נעמי גרינוולד:  אל"ף מבחינת קב"סים, ב-2018 היתה קב"סית אחת במזרח ירושלים, היום יש 4

נעמי גרינוולד:  שוב, יש צורך, אנחנו מקווים שיאשרו לנו תקנים נוספים

נעמי גרינוולד:  ברגע שיהיו תקנים, יש כוח אד

נעמי גרינוולד:  פעם היתה בעיה של כוח אדם, אנשים לא רצו למלא את התפקיד הזה, היום כבר כן וברגע שתהיה הרחבה של תקנים, יהיה לנו איך לאייש אותם

נעמי גרינוולד:      מבחינת יועצות משרד החינוך אני יכולה להרחיב, הורחבו תקנים, הורחבו שעות והוסיפו כוח אדם

נעמי גרינוולד:  משהו שינוי אדיר שעשינו בחומש האחרון זה הכנסנו עובדים סוציאליים, עובדות בעיקר, לתוך בתי הספר

נעמי גרינוולד:  זה מקצוע שהוא הומצא

נעמי גרינוולד:  עובדות סוציאליות בית ספריות, הכנסנו לכמעט כל בתי הספר העירוניים, 84 משרות של עובדים סוציאליים שהם עובדות בבתי הספר, מטפלות בילדים ביחד עם היועצת של בית הספר ועם הפסיכולוג של בית הספר

נעמי גרינוולד:  קידום נוער גם הרחיבו את העבודה שלהם, וגם רונית פה תרחיב

נעמי גרינוולד:  זה מבחינת נשירה      הערה אחרונה, בדו"ח נאמר שעיריית ירושלים לא יודעת לעבוד כמו שצריך עם הנתונים ולא עוקבת אחרי כולם, אז בשנים האחרונות ובשנה האחרונה בעיקר, נעשתה עבודה להקים מאגר נתונים מאוד מרשים

נעמי גרינוולד:  גם, מוזמנים לבוא ולראות, ועובדים על לטייב את הנתונים בו, מושכים מהמצבת, ממשרד החינוך, אוספים מה שאפשר מהרשות הפלסטינית

נעמי גרינוולד:  זה הכל, תודה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  מי מדבר על תכניות לימוד, אם אתן יכולות

עילם בנו: אפשר רק שאלה לעירייה?     

מיקי לוי: בטח     

עילם בנו: לגבי מה שאמרת, עדיין יש מחסור בכיתות לימוד

עילם בנו:  האם אתם מציעים פתרון לחינוך חינם לאותם תלמידים שלא נמצא להם מקום במערכת הרשמית, דובר בזמנו בעקבות פסק דין של בג"ץ שתגיעו להסדרים עם בתי הספר המוכשרים, משרד החינוך ועיריית ירושלים, על מנת לאפשר כן ללמוד בחינם באותם מוסדות

נעמי גרינוולד: למיטב הבנתי, לא נעשה איזה שהוא הסדר עם בתי הספר המוכשר, אולי משרד החינוך יוסיף פה, אבל אצלנו בעירייה לא

רונית חן: אוקיי, אז אני אציג את הדברים ויכול להיות שאתייחס למה שאתה העלית

רונית חן:  שלום לכולם, אני רונית חן, מפקחת מחוז העיר ירושלים, ואני רוצה בדקות הקרובות לספר על המהלכים, התהליכים, המשאבים, התכניות שהפעלנו בחמש שנים האחרונות ושהובילו לתהליכים של התקדמות בתחומים שהדו"ח ציין, וגם בתחומים נוספים

רונית חן:      קודם כל בזמן הדו"ח היו לנו 5 מפקחים על מזרח העיר, כאשר כיום אנחנו מדברים על 17 מפקחים על פני כל הרצף הגילאי, כולל מפקחים של חנ"מ, כולל מפקחים על ייעוץ ומפקחים בתחום של הבלתי פורמלי, מה שלא היה בתקופת הדו"ח

רונית חן:  עוד דבר חשוב מאוד שאני אציין כבר בראשית דברי, זה תכנית החומש, תכנית החומש עפ"י החלטת ממשלה 3790 שמדברת יכולת ההשתלבות של תושבי מזרח העיר בחברה הישראלית ובכלכלה הישראלית

רונית חן:  כאשר התכנית הזאת היא מתוקצבת בחצי מיליארד שקל, 89 מיליון שקל מדי שנה פרק החינוך, 89 מיליון שקל לטובת מערכת החינוך, יש לה 4 יעדים אסטרטגיים מרכזיים: העלאת רשמת השליטה בשפה העברית, הדו"ח התייחס לזה; קידום החינוך הטכנולוגי,; קידום החינוך הבלתי פורמלי ועידוד תכנית הלימודים הישראלית

רונית חן:      נעמי ציינה את האחוזים, אולי אני אחזור עליהם כאשר לאורך השנים גם בעקבות הקורונה שהצטרפה וגם בעקבות באמת התבוננות נוספת על הנתונים ועל הצרכים, נכנס תת יעד שנקרא "טיפול בפרט וחוסן", אנחנו עסוקים כרגע בכתיבת החומש הבא, אנחנו מאוד מקווים שזה יאושר, כאשר הטיפול בפרט והחוסן במניעת נשירה ייכנס כיעד בפני עצמו

רונית חן:      אז דיברתי על מפקחים, אני כן יכולה לומר שגידול במספר המפקחים מאפשר לנו רמה גבוהה יותר של פיקוח ושל באמת קידום מבחינה פדגוגית של תכניות הלימודים

רונית חן:      תחומים בהם נכרת השפעה חיובית של תכנית החומש, אז קודם כל אני אציין שמבחינת הגדלת אחוז הלומדים בתכנית הישראלית מ-8% בתשע"ח ל-17% היום, מבחינת הגדלת אחוז הלומדים במערכת הרשמית מ-45% בתשע"ח ל-53% היום, מבחינת הגדלת כמות הבוגרים באקדמיה הישראלית 400 תלמידים בסך הכל במכינות בתשע"ח, היום אנחנו מדברים על למעלה מ-1000 תלמידים

רונית חן:       דברים נוספים שהחומש השפיע עליהם לחיוב, שיעור הזכאות לבגרות מ-22

רונית חן: 1% לבגרות הישראלית אני מדברת, השנה אנחנו מדברים על 47% מהנגשים זכאים לבגרות

רונית חן:  לומדים בכיתה א' במסלול הישראלי זה עלה מ-9% ל-14%

רונית חן:  יש לנו גם את הנתון גם לגבי תלמידי כיתה יב'

רונית חן:      תחום שמאוד מאוד התפתח בשנים האחרונות ומושקעים בו הרבה משאבים זה הפעילויות הבלתי פורמליות

רונית חן:  בשנץ תשע"ח מאות בודדות של ילדים נחשפו לפעילויות בלתי פורמליות, כאשר אנחנו מדברים היום על כ-18,000 תלמידים

רונית חן:  אנחנו באמת מאמינים ברצף ובחיבורים בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי

רונית חן:  אני רק אציין, שהתכנית החומש היא תכנית תוספתית, היא תוספת למשאבים ולמה שהמשרד נותן בשגרה

רונית חן:      בוגרי החינוך הטכנולוגי עם תעודה, מ-48% ל-86%, אנחנו מדברים באמת על הכשרה שלהם לעולם התעסוקה

רונית חן:  מספר מקבלי הסמכה טכנולוגית מ-257 ל-582, ומורים לעברית שזה הישג נהדר, המורים לעברית בעלי הסמכה להוראה בשנת תשע"ח היו רק 23% מהמורים בעלי הסמכה, היום אנחנו מדברים על 88%, כאשר אנחנו בחומש הבא שואפים ל-100%

רונית חן:      יש גם התקדמות בכל מה שקשור לסטודנטים במכינות קדם אקדמאיות מ-400 סטודנטים היום ל-1014 סטודנטים, אנחנו משקיעים הרבה תכניות ומשאבים בעידוד תכנית הלימודים הישראלית, אנחנו מגלים גם עפ"י מחקרים של ראמ"ה שהתכנית הזאת היא יעילה והיא מתקבלת בברכה גם ע"י צוותי ההוראה

רונית חן:  יש לנו מורכבות מאוד גדולה ואתגרים מאוד גדולים שקשורים בהכשרה של המורים לתכנית הישראלית, וגם בתהליכים של הכשרת לבבות בקהילה בכלל למעבר מתכנית התאוג'יהי לתכנית הישראלית

רונית חן:      עוד עדויות שונות, מעידות על כך גם מחקרית שהתכנית הישראלית מתחילה להניב פירות, אמנם לא בקצב שהיינו רוצים לראות, אבל תהליכים בחינוך לוקחים זמן, ואנחנו מאמינים שהחומש ובכלל כלל המשאבים אמורים להמשיך להמשך כדי להניב פירות

רונית חן:  אם אנחנו נדבר על תכנית הישראלית, אז אנחנו יכולים להגיד אולי שלמדו ברצף 5 שנים מאז שהיא החלה, ואין לנו תלמיד שלמד מא'-יב'

מיקי לוי: כמה לומדים לפי התכנית הישראלית וכמה לפי התכנית הפלסטינית ואיזה שליטה יש לכם על התכנים של הרשות הפלסטינית? אנחנו רואים מה קורה בחודשים האחרונים, אנחנו מאוד מודאגים

נעמי גרינוולד: אז אני אגיד רגע, מספרים

נעמי גרינוולד:  מתוך כל המערכת כ-17,000 תלמידים לומדים את התכנית הישראלית, זה כולל חנ"מ

נעמי גרינוולד:  הרוב המוחלט של חנ"מ במזרח ירושלים זה תכנית ישראלית

נעמי גרינוולד:  מבחינת התכנים, בכל בתי הספר העירוניים שמלמדים את התכנית הפלסטינית, הספרים עוברים דרכנו, אנחנו מדפיסים אותם מחדש ועושים את הצנזורה

רונית חן: אני יכולה כן לומר שהנושא מאוד מאוד מורכב ומאתגר, כמו שאמרתי, תהליכי פיקוח, אכיפה ובקרה מתקיימים גם במסגרת הפיקוח של המחוז וגם במסגרת המטה, אגף רישוי ואכיפה מבצעים בבתי הספר, בודקים את השימוש בספרי הלימוד

רונית חן:  ספרי הלימוד כמו שאמרה נעמי, כ-3 מיליון ₪ מועברים אליהם מדי שנה על מנת לצנזר את הספרים, הם מחולקים לבתי הספר ומתבצעת בקרה ובדיקה לשימוש בהם

רונית חן:  אנחנו יודעים שזה לא מתקיים בכל המוסדות, אבל אנחנו עושים את הכל על מנת להגביר את האכיפה, וכל מנת, כמו שאמרתי, להכשיר את עובדי ההוראה להוראה מותאמת בספרים המאושרים ובתכנית הישראלית

מיקי לוי: אני אגיד משהו מתוך הלב, אינני איש חינוך, אז הדבר היחיד שאצלי חינוך בבית זה שאשתי מורה

מיקי לוי:  זה הכל

מיקי לוי:  כל חיי לא נגעתי בתחומים האלה, ומאוד מטריד אותי עכשיו הצד השני, בכובע השני שלי, הביטחוני, שנערים בני 13-14 יוצאים לבצע פיגוע, איפה הם קיבלו את שטיפת המוח? נכון, יש רשתות חברתיות, מה אנחנו עושים כדי להראות את הצד האחר של החיים, של תאוות החיים, של הושטת היד? אנחנו מכירים מקומות בעולם שמתייחסים למיעוטים, הלוואי שהם היו מתייחסים כמונו, ובכל זאת אני לא נכנס להיבט המדיני ולרצונות הפלסטיניים, אני מנסה להתמקד בחינוך

רונית חן: נכון, קודם כל אנחנו מאמינים ביכולת של החינוך לשנות ולעשות את השינוי המתבקש, אנחנו לוקחים את מערך הלחצים של התלמיד ברשות הפלסטינית, יש שם באמת מערך לחצים גדול שמופעל עליו מכל הבחינות, וגם אם לא נכנס לפוליטיקה, אז גם כלכלי ומשפחתי ותרבותי, ואכן הוא סופג תכנים שאנחנו רוצים להתמודד איתם

רונית חן:  במסגרת החומש אנחנו לוקחים את זה בחשבון, ובכלל במהלך השנים הקרובות, אנחנו מדברים על תהליכים של שיתוף ציבור, על שיח, על הגברת אכיפה, וכל מהלכים כאלה שהחינוך יכול להשפיע בהם ולשתף פעולה עם שותפי תפקיד נוספים ועם גורמים נוספים, כדי להתמודד עם האתגר הזה

נעמי גרינוולד: אני יכולה להגיד את דעתי האישית? שאלת על הסתה גילאים של 13-14, אני חושבת שזה נכון לומר חד משמעית שהתלמידים האלה לא קיבלו את ההסתה הזאת בבתי הספר שלנו, אין פה שום ספק

נעמי גרינוולד:  לא מורים, לא מנהלים, זה לא מתקבל בבתי הספר, זה לא נאמר, זה לא מתקבל בשום מקום

נעמי גרינוולד:  בית הספר הוא לא תמיד מרכז החיים של הילד, דיברנו פה על ילדים שנושרים, על ילדים שלא נמצאים במסגרת, בסוף ילד עד איזה שעה הוא נמצא בבית הספר? בגלל זה, כחלק מתכנית החומש, גם אחד מהדברים זה להשקיע המון כסף בחינוך הבלתי פורמלי

נעמי גרינוולד:  לתת לילד לנסוע לבת ים לעשות גלישת גלים, ללכת לרכב על סוסים, אמנות, לצלם, להיות כמה שיותר שעות במסגרת ששומרת עליו ותומכת בו, בסוף מדובר בו הרבה בנוער בסיכון

רונית חן: דרך אגב, אנחנו פועלים, יהיה על פי רצף, אנחנו מכניסים את הפעילות ואת השיח הזה החל מגן הילדים, כי אנחנו מאמינים שככל שנקדים מעורבים בחינוך של הילדים, כך נוכל גם להצליח בעתיד ואותה משימה של להוציא את הילדים, יש ילדים שרק ראו את הבית שלהם, את השכונה שלהם, ולא יצאו בכלל מהמזרח, אז אנחנו בהחלט לוקחים את זה בחשבון בתכניות שאנחנו מפעילים, ורואים כן בבית הספר עוגן ומנוף לשינוי

שמואל סמי מרציאנו: תודה אדוני, אני רוצה לציין שמאז שומר חומות הגיל הממוצע של מפרי הסדר, ובדקנו את זה, בשנתיים האחרונות הוא ירד משמעותית, מבגירים רכים 18, 19, 20 היום אנחנו מתמודדים עם חתך גילאים של בין גיל 9 לגיל 13/14 שזה עיקר הפרות הסדר

שמואל סמי מרציאנו:      בהקשר של מערכת החינוך, אני לא רוצה להיכנס לתוך נתונים, אני יכול לומר לך בוודאות אדוני היו"ר ששיתופי הפעולה בין בתי הספר מאוד מוגבלים, הרבה מאוד מהפרות הסדר מתבצעות ע"י תלמידים לצורך העניין נורמטיביים שלומדים במסגרות חינוך פורמליות, שעושים את הפרות הסדר בצאתם ובהגיעם למוסדות החינוך

שמואל סמי מרציאנו:       לכן צריך לראות איך מדביקים את הנתונים האלה של תכנים שמתקיימים בתוך בתי הספר לבין הפעולות שמתקיימות בחוץ, אני עוד פעם אומר אדוני, השיתופי פעולה מאוד מוגבלים עם סגלי החינוך של בתי הספר, זה משהו שאנחנו חייבים לתת עליו את הדעת

מיקי לוי: תודה רבה, אני רוצה לחזור לעיריית ירושלים, אולי מעיריית ירושלים יכולים לתת לי את התשובה, רציתי לשאול לכמה כפרים עיריית ירושלים חייבת לתת שירותים, אבל לא נותנת, אלא נותנת באמצעות קבלן חיצוני

מיקי לוי:  אם אתם רוצים, אני יודע על כפר עקב ועל מחנה הפליטים שועפט שהם כבר לא כפרים מזמן, שקבלן עושה את זה, עיריית ירושלים לא נכנסת, אין תשלום חשמל, אין תשלום מים ואין משילות ישראלית כלל וכלל

מיקי לוי:  מישהו יודע?     

יוסי שריד: לדעתי זה העיקר, יש עוד אזור קטן בוואדי חומוס, מה שנקרא, בדרום שזה גם נמצא מעבר לגדר ואנחנו חייבים לתת לו את השירות שלו

יוסי שריד:  העירייה חייבת לתת שירות וגם ביטוח לאומי מכיר בו

מיקי לוי: כלומר כרגע יש שלושה מוקדים

מיקי לוי:  סדר גודל של 110,000 איש

דוד קורן: אני אתייחס לכך ברשותך אדוני היו"ר

דוד קורן:  יש בעצם שני סוגים של חוסר הלימה בין גדר הביטחון לבין הגבול המוניציפלי של ירושלים

דוד קורן:  סוג אחד, מה שציינת אדוני היו"ר, זה השכונות שנמצאות מחוץ לגדר הביטחון בתוך הגבול המוניציפלי של העיר

דוד קורן:  זה בצפון ליד רמאללה, כל האזור של כפר עקב, סמיר, עמיס קלנדיה, עטר וליד שכונות עיסאוויה כל האזור של מחנה הפליטים שועפט

דוד קורן:  שני האזורים הללו ביחד גרים ביחד כ- 140,000 איש

דוד קורן:  כשליש מאוכלוסיית מזרח ירושלים גרה בכפרים הללו, זה סוג אחד של חוסר הלימה

דוד קורן:      סוג שני של חוסר הלימה, זה שטחים שכלואים בעצם בתוך הגדר, אבל מחוץ לתחום המוניציפלי, שזה דאחיית אל בריד באזור בית חנינא, נווה יעקב בצפון, וואדי חומוס באזור הדרום, שם בערך ---     

מיקי לוי: ואדי חומוס, כפר עקב ומחנה הפליטים שועפט יחסים קלים לפתרון, אבל בסדר

מיקי לוי:  לא הטענות למי שיושב מסביב לשולחן הזה

דוד קורן: ואדי חומוס הוא דווקא הפוך, כלומר הוא אזור שבו זה לא אזור בשליטת עיריית ירושלים, אלא בעצם האחריות היא של מתאם הפעולות בשטחים, זה שם גם שטחי A, גם B וגם C

דוד קורן:  זה אזור שנמצא ליד צור באהר, כיום גרים בו כ-5000-10,000 איש

דוד קורן:  בשבוע שעבר הייתי שם בסיור, תנופת בניה אדירה, זה הולך להיות מחנה הפליטים שועפט 2, כלומר כל הפער שבין הגבול המוניציפלי לגדר הביטחון מייצר למדינת ישראל אתגרי משילות גם ביטחוניים, גם אזרחיים, גם למשטרה, גם לעירייה, גם למתאם הפעולות בשטחים, וזה לא רק אתגר של השכונות שמחוץ לגדר, אלא גם אתגר של אזורים שהם מחוץ לגבול המוניציפלי כלואים בתוך גדר הביטחון

דוד קורן:      סך כל התושבים באזורים הללו ביחד כ- 150,000 איש, אולי אפילו קצת יותר

מיקי לוי: מאוד מדאיג

מיקי לוי:  כשישבתי מסביב לשולחן, כשהייתי עוד צעיר, אמרתי "הם לא צריכים בתוך תחומי ירושלים" ואני לא שם עכשיו ויכוח פוליטי על השולחן

מיקי לוי:  ובסופו של דבר הם יהיו הגיבנת של העיר הזאת

מיקי לוי:  אני אתייחס לזה בסיום דברי וזה לא קשור

מיקי לוי:  תודה רבה על הנתונים, מאוד חשוב

מיקי לוי:       150,000 זה ואדי חומוס, מחנה הפליטים שועפט ועקב

דוד קורן: ואדי חומוס, מחנה הפליטים שועפט ודאחיית אל בריד באזור הצפון

מיקי לוי: דאחיית אל בריד יש בעיה איך אני מנתק אותם מהמרקם או מהרצף הטריטוריאלי, לאן אני פותח להם פתח צפונה

דוד קורן: דרך אגב, בדאחיית אל בריד באזור הזה יש עוד סוגיה שהיא גם קשורה לביטחון לאומי, שזה סוגיה של בנקים פלסטיניים שממוקמים דווקא באזור הזה, בגלל שהם לא נתונים לפיקוח של המערכת הבנקאית

מיקי לוי: מזמן אין שם משילות, היה ראוי שיפתחו גם מחנה הפליטים שועפט וגם את עקב מזרחה עם דרך מובילה לרשות הפלסטינית, כדי להפטר מהם אחת ולתמיד

מיקי לוי:  יחסכו כסף, יחסכו בעיות וזה לא יחנוק את ירושלים

מיקי לוי:  אבל בסדר, זה לא אליכם, זה קובעי המדיניות שבורחים מהחלטה 20 שנה

מיקי לוי:  20 שנה מאז שהייתי מפקד מחוז

מיקי לוי:  רווחה ירושלים בבקשה, אם יש לך משהו להוסיף

הודא אבו סואי: אני רק הבוקר הודיעו לי על הישיבה, אז אני לא כל כך מוכנה

הודא אבו סואי:  אז עיריית ירושלים ניסתה כל הזמן בתקופה האחרונה לצמצם את הפערים, אז היינו 4 לשכות רווחה במזרח והיום אנחנו 6 ובעתיד עוד לשכה בשכונת עיסוויאה

הודא אבו סואי:  יש 3 יחידות מתמחות, זה שיקום ונוצץ ומרכז המשפחה

הודא אבו סואי:  גם יחידת השיקום מפצלים לשתי יחידות במטרה להוריד את המעמסה

הודא אבו סואי:      דבר נוסף, שקרה זה גם התקנים

הודא אבו סואי:  יש תוספת תקנים

הודא אבו סואי:  היינו 100 תקנים והיום 157 תקנים

הודא אבו סואי:  יש כל מני תכניות בנושא קשישים, בנושא ילדים בסיכון

הודא אבו סואי:  אם מדברים על קשישים, אנחנו קיבלנו עוד 4 מועדוני מאושרים

הודא אבו סואי:  בשנה שעברה פתחנו 4 מועדוני מופת, יש כל מני שירותים בתים חמים, פרלמנטים לקשישים במזרח ירושלים

הודא אבו סואי:       בנושא משפחה, יש שירותים שנפתחים אם זה תכניות הדרכה להורות, אם זה כל מיני תכניות יחד מלא זה בבתי ספר

הודא אבו סואי:  מנסים לפתוח יותר תכניות במטרה לצמצם את הפערים, אבל עדיין אני רוצה להתייחס בתור מנהלת לשכה, אני אחראית על 55,000 תושבים באזור שלי שזה העיר העתיקה, שיח ג'ארח וואדי ג'וז

הודא אבו סואי:  המעמסה אצלנו בתחום משפחה זה 120 תיקים לתקן אחד

הודא אבו סואי:  אני רואה שיש שיפור, אבל עדיין המעמסה גוברת ואם אני רוצה לעבוד כמו שצריך, אני חושבת שצריכים לפצל את הלשכות

הודא אבו סואי:  למשל, הלשכה שלי צריכה להיות 3 לשכות, במטרה לתת שירות יותר לאוכלוסייה, אז זו הבעיה, לפי דעתי, העיקרית, שצריכים להתייחס אליה

הודא אבו סואי:      עוד דבר שעושים עם העובדים, נושא העברית שהוא חסם גדול אצל העובדים

הודא אבו סואי:  רוב העובדים אצלנו זה מאוניברסיטאות מבית לחם שיש להם בעיה של השפה וגם תכנית הלמידה היא שונה מהאוניברסיטאות בישראל, אז בהחלטת העירייה והמשרד עושים כל מיני הכשרות

הודא אבו סואי:  אם זה בתחום שדרוג העבודה אצל העובדים מבחינה מקצועית במטרה לשפר את השירות שלהם, וגם כל העובדים שלנו לומדים עברית

הודא אבו סואי:  כולם, במטרה להוריד את החסם שלהם ולהשתמש יותר בשירותים, אם זה במשרד הפנים ואם זה בביטוח לאומי, כי עדיין יש חסם, למרות כל השיפור של המוסדות

הודא אבו סואי:  אני לא כל כך מרגישה את זה מול האוכלוסייה

הודא אבו סואי:  עדיין יש חסם של השפה שהוא כל כך מקשה על האוכלוסייה, והמטרה שלנו שאם העובד יודע ללמוד את העברית, הוא יכול לתת שירות יותר טוב, ויכול למצות את הזכויות של האוכלוסייה שלנו

הודא אבו סואי:      נפתחו גם 6 מרכזי עוצמה בתחום מזרח ירושלים, המטרה לעבוד עם משפחות עניות ולחלץ אותם ממעגל העוני, להעצים אותם ולשלב אותם בשוק התעסוקה וסופו של דבר להוריד את רמת העוני

הודא אבו סואי:  זה בגדול

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  משרד ירושלים והמסורת

אסף זמיר: שלום אדוני היו"ר

אסף זמיר:  אסף מנכ"ל המשרד

אסף זמיר:  הוזכרה פה קודם תכנית החומש ע"י כמה משרדים, אני רוצה להרחיב רגע על הדבר הזה

אסף זמיר:  בשנת 2018 החליטה הממשלה להוביל תכנית חומש ממשלתית לצמצום פערים כלכליים-חברתיים במזרח ירושלים, תכנית מקיפה מאוד גם בהיקף התקציבי, למעלה מ-2 מיליארד שקל, וגם בתחומי העיסוק בהם היא עסקה, מעולם התשתיות עובר לעולם החינוך, ההשכלה הגבוהה, בריאות וכיוצא בזה

אסף זמיר:      אנחנו בימים האלה ממש נמצאים בשלבי הגיבוש הן של התכנים והן של התקציב של החומש הבא שיאושר בממשלה, אני מקווה עוד במאי הקרוב בעוד 3 חודשים, אנחנו שואפים אגב שההיקף התקציבי יהיה כפול מהחומש הנוכחי שמסתיים עכשיו, כלומר למעלה מ-4 מיליארד שקלים

אסף זמיר:  אתמול סיימנו דיון תקציבי עם משרד האוצר בנושא הזה ואני חושב שהרבה מהדברים שנאמרו פה אפשר ונכון לתרגם אותם לכדי פעולות שיכנסו לחומש הנוכחי, הן דברים שעלו מדו"חות הביקורת, הן דברים שעלו מהמשרדים, הם דברים שעלו מהעירייה

אסף זמיר:  חלק גדול מהם כבר נכנס, אבל הזדמנות טובה לשמוע ולהכניס עוד

אסף זמיר:  אנחנו ממש ב-money time של גיבוש ההחלטה

אסף זמיר:      אנחנו מכנסים את ההחלטה בחמישה תחומי עיסוק: בתחום החינוך וההשכלה הגבוהה; תחום התעסוקה והפיתוח הכלכלי; תחום התשתיות; תחום השירותים לתושב, שהוא תחום רחב יחסית ותחום התכנון והמקרקעין

אסף זמיר:  ואנחנו רוצים בכל אחד מהם כמובן יעדים ברורים ומוגדרים

אסף זמיר:  זאת תכנית שבנויה ככה שמי שמבצע אותה זה המשרדים האחראיים על התכנית, כל אחד בתחומו שלו, ומשרד האוצר ואגף תקציבים נותן matching בשאיפה שקל אל מול שקל מהתקציב שמגיע למשרדים, ואנחנו משרד מטה שעושה תכלול, מעקב ובקרה וניהול של האירוע הזה מלמעלה

אסף זמיר:      אז אני חושב שזהו הזדמנות טובה, כמו שאמרתי, לתרגם הרבה מאוד מהמסקנות והאמירות שנאמרו פה וליצוק אותם לתוך החומש הקרוב שיעבור

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  עמותת עיר ימים, 2 דקות בבקשה

מיקי לוי:  בזום בבקשה

אשרת מימון: תודה רבה היו"ר

אשרת מימון:  מספר הערות על הנתונים שהובאו

אשרת מימון:  אנחנו בעיר עמים כל שנה מוציאים דו"ח חינוך, אז אני יכולה לתת את הנתונים העדכניים לשנה זו ולצערי הם מאוד שונים מהנתונים שהובאו ע"י עיריית ירושלים, למרות שהדו"ח חינוך שלנו ניזון מתשובה לבקשת חופש מידע שמגיע ממשרד החינוך עצמו

אשרת מימון:      לגבי מספר הילדים הנעלמים, בעצם הילדים שמסגרת הלימודים שלהם לא ידועה לרשויות, אנחנו מדברים היום על כמעט 41,000 ילדים בגיל חינוך חובה שמקום לימודיהם או אם הם לא נמצאים בכלל במערכת לימוד לא ידוע לרשויות, זה גידול ענק מאז 2018, מאז דו"ח מבקר המדינה

אשרת מימון:       לגבי נשירת התלמידים, אני חושבת שגם בעיריית ירושלים דיברו על אותם הנתונים, ואני חושבת שאנחנו לא קולטים מה זה 2700 ילדים שנושרים בשנה

אשרת מימון:  זה 100 כיתות, זה כמעט 100 כיתות שנושרות בשנה ממערכת הלימודים

אשרת מימון:      לגבי מספר כיתות חסרות, בניגוד למה שנאמר ומה שהוצג ע"י עיריית ירושלים בבג"ץ ממש לאחרונה, שהתנהל על לאחרונה ועיריית ירושלים ומשרד החינוך בסופו של דבר נדרשו ע"י בג"ץ להגיש תכנית עבודה מסודרת עד יולי השנה

אשרת מימון:  יש יותר מ-3500 כיתות חסרות ולא פחות מ-2000 כיתות חסרות

אשרת מימון:       לגבי לימודי עברית שאני חושבת שכולם מסכימים שהם מאוד מאוד משמעותיים, אז במעקב שלנו אחרי יישום החלטה 3790 דווקא שם היה שם קיצוץ בתקן ללימוד עברית, גם במסגרות החינוך של תכנית הלימודים הישראלית וגם במסגרות החינוך האחרות

אשרת מימון:      אני חושבת שאחד הדברים המשמעותיים שאולי לא מדוברים פה, זה הסיפור של האפליה הקשה בתכנון במזרח ירושלים, גם דו"ח מבקר המדינה לא נגע בהם, ואני אשמח מאוד אם הוועדה יכולה לתת קריאה בעניין הזה

אשרת מימון:  יש אפליה קשה מאוד בתחום התכנון, גם החלטה 3790 לא נגעה בנושא התכנון למגורים במזרח ירושלים, למרות שידוע שזאת הבעיה הראשונה של תושבי מזרח ירושלים

אשרת מימון:  יש גם החמרה קשה בנושא היתרי בניה לתושבי מזרח ירושלים שיצאה בשנה האחרונה ממשרד המשפטים

אשרת מימון:      לגבי התכנית הישראלית והתכנית הפלסטינית, אני רוצה להבהיר, התכנית הפלסטינית מעוגנת בהסכמי אוסלו, העובדה שבירושלים לומדים לפי התכנית הפלסטינית זה על פי הסכמי אוסלו, ואני רוצה להגיד שהתאוג'יהי, שזאת התכנית הפלסטינית, היא תכנית שנחשבת גם ב iv leag היא תכנית שמאפשרת קבלה ל iv leagבארה"ב, היא תכנית שנחשבת לא פחות טובה מהתכנית הישראלית, מירב הביקורת עליה זה שהיא קשה מדי, היא קשה יותר מהתכנית הישראלית, אין מועדי ב', כל המבחנים נעשים בחודש אחד מרוכז

אשרת מימון:      לעניין ההסתה, אני חושבת שגם עיריית ירושלים אומרת שנעשית צנזורה, אני חייבת להגיד שהצנזורה היא מאוד מאוד בעייתית, היא לא נעשית מהיבטי חינוך, היא נעשית מהיבטי ביטחון מאוד לא מקצועיים בעיני, למשל אחת הדוגמאות שהורים נותנים, זה שמורידים כל דיבור על קולוניאליזם במאה ה-19 של צרפת, כי לא מזכירים את המילה קולוניאליזם, וגם בשנתיים האחרונות אנחנו שומעים שבמסגרת הצנזורה, לא רק משאירים עמודים לבנים ריקים לילדים, אלא גם מוסיפים כל מיני עמודים ישראליים אחרים, למשך עמוד על רבין בתוך תכנית הלימודים הפלסטינית

אשרת מימון:      אני חושבת שהסיפור הוא לא סיפור הצנזורה, אלא הסיפור הוא של איך אנחנו כרשויות שאחראיות, איך ישראל- - -     

מיקי לוי: גברתי, על נושא ההסתה אנחנו יכולים לדבר כאן רבות וזה לא היה בתוך גוף הביקורת

מיקי לוי:  אני הכנסתי את זה כאזרח מודאג, אפילו לא כפרלמנטר או כח"כ, סתם כאזרח מודאג, אבל תקצרי בנושא בבקשה

אשרת מימון: אז אני רק אגיד שאני חושבת שכולם יודעים שהמצב במזרח ירושלים מבחינת שירותים הוא בלתי נסבל, גם נתוני הנשירה ששמענו כאן, ואני חושבת שבזה צריך להתרכז

אשרת מימון:       אני רק רוצה להעיר לאדוני, אם אפשר, לגבי השכונות מעבר לגדר

אשרת מימון:  אני חושבת שזה בעייתי מאוד כשאנחנו מדברים על ניתוק מהשכונות מעבר לגדר

אשרת מימון:  מדובר באנשים ירושלמים שמרגישים קשר לירושלים, הגדר חצתה בינם לבין בעיר שלהם

מיקי לוי: זה דיון פוליטי לחלוטין גברתי

מיקי לוי:  תשאירי את זה לבית הזה שגם ככה הוא מפוצל בתפיסות העולם שלו

מיקי לוי:  אבל צר לי, תיכף תשמעי את הסיכום שלי, אני לא בתפיסת העולם שלך

אשרת מימון: אני מבינה, אבל אני רוצה שתיקח בחשבון, כמו שאמרת על תושבות, אם אתה תאמר שאתה מנתק את האזורים האלה, הם יחזרו לתוך האזור של ירושלים בתוך הגדר, זה לא יהיה פתרון לעניין

מיקי לוי: ולמה צריך לתת תושבות למי שגר מחוץ לגדר? אם את רוצה לנהל איתי ויכוח

אשרת מימון: אני אשמח לנהל איתך שיחה, לא ויכוח

מיקי לוי: אני בתפיסת העולם שאם אנחנו לא נותנים שם שירותים, ואם יש בעיה קשה ביטחונית, נעביר אותם לרשות הפלסטינית, העברנו הרבה שטחים, ואז אולי נבטיח את עתידה של עיר הבירה של מדינת ישראל, אבל תשמעי את הסיכום שלי, אז תביני

מיקי לוי:  ד"ר דוד קורן בבקשה

דוד קורן: תודה רבה אדוני היו"ר, רציתי להגיד שני דברים קצרים

דוד קורן:  אחד, בהמשך למה שאמר אסף, מנכ"ל משרד ירושלים, אני חושב שיש חשיבות מאוד גדולה להכפלה לפחות של תכנית החומש הבאה, בעצם זאת תהיה תכנית החומש השלישית

דוד קורן:  היתה תכנית חומש אחת 175 ששמה כ150 מיליון ₪ שבעצם זה היה מין טסט כזה, האם בכלל יש יכולת למשרדי הממשלה ועיריית ירושלים לממש תקציבים עם מזרח ירושלים

דוד קורן:  לאחר שראו שכן, עברה התכנית של 2

דוד קורן: 1 מיליארד ₪, אני חושב שאם אנחנו רוצים להשוות פר קפיטה את תכנית החומש למזרח ירושלים למה שיש בציבור הערבי בשאר ישראל, בחישוב של שקל מול אדם, זה צריך להגיע בסוף ל-6

דוד קורן: 1, אז במינימום אני חושב שלפחות הכפלה של תכנית החומש זה הכרח נדרש, כי בסוף, אני יכול להגיד בתפקידי הקודם במשרד החינוך ניהלתי את תכנית החומש אסטרטגית לחינוך, אני חושב ששני תחומים שהיתה בהם קפיצת מדרגה מאוד משמעותית, אחד זה כבישים ושניים זה חינוך במזרח ירושלים

דוד קורן:  היו גם קפיצות מדרגה בתחומים אחרים, אבל בצורה בולטת ומובהקת יותר, אני חושב שתחבורה וחינוך היו שני התחומים המרכזיים ביותר

דוד קורן:      אז אחד החשיבות של הגדלת תקציבי תכנית החומש, שתיים מה שאני חושב שמאוד חשוב, ופה אני מתחבר כמעט לכל הדוברים, שבתכנית החומש הבא, בעיסוק הפרלמנטרי, הממשלתי והמקצועי, חייבים גם לעסוק בשכונות שמחוץ לגדר

דוד קורן:  תכנית החומש הקודמת לא עסקה בהם ויש חשיבות עליונה בעיסוק בנושא השכונות שמחוץ לגדר, כי שם גרים כיום כ1/3 מתושבי מזרח ירושלים, ואני חושב שיש חשיבות שהתכנית תעסוק גם בהם ואנחנו נשמח כמובן כמכון, להעמיד נתונים ורקע, לכל מה שנדרש במסגרת דיוני הוועדה

דוד קורן:  תודה רבה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  האם יש מישהו באולם הוועדה שדילגתי עליו, ואני מתנצל, ורוצה להגיד משהו?     כמה דברים לסיכום, אני בראשית דברי רוצה להודות לאנשי מבקר המדינה על באמת עוד דו"ח אחד מאוד מאוד מקיף, מאיר עיניים, אני שמח גם להדגיש שהמבוקרים עצמם נעשו כאן פעולות לתיקון, אולי לא מושלם, אבל זה בדרך כלל נטוי כסף, נטוי תקציב

מיקי לוי:  כשראיתי מה עשו ברשות ההגירה, בביטוח לאומי, בכלל המשרדים, גם בנושא הביטחוני יש לנו גם מה לשפר, אז קודם כל תודה רבה לכם, לא סיימנו את הבקרה הזאת ונצטרך לעקוב אחריה

מיקי לוי:      תקציב המעברים, כדי להקל על העוברים, גם הערבים וגם הישראלים לצורך העניין, צריך לעשות שיפור עצום ודרושים לכך 600 מיליוני שקלים

מיקי לוי:  אנחנו נעביר מכתב מטעם הוועדה לנוגעים בדבר, אני מאוד מקווה שזה ייכנס לבסיס התקציב, כי אי אפשר להמשיך כך

מיקי לוי:  לא מבינה ביטחונית וגם לא מבחינת השירותים לאזרח של המתנה לעיתים של זמן ממושך מאוד כדי לעבור במעברים האלה, אז אנחנו נוציא מכתב ונבקש שיכניסו את זה לבסיס התקציב לכלל המשרדים

מיקי לוי:      מדובר בדו"ח קשה, לא פשוט, חלקו שופר וחלקו עדיין ממתין כמו שאמרתי למכלול נושאים, כוח אדם, כסף וכו' שלושה תחומים: שירותים חברתיים, מעמדם האזרחי של תושבי מזרח ירושלים וכל נושא קו התפר, בניית קו התפר וכל הנושאים שקשורים בו

מיקי לוי:      הבעיה המרכזית שאין מדיניות ממשלתית אחידה, הוליסטית, מתוכללת בין כלל משרדי הממשלה, החל משנות ה-90', לא יאומן! 30 שנה אין איזה שהיא תכנית, מה רוצים לעשות פה, האם רוצים להשאיר, האם רוצים להחזיר

מיקי לוי:      אם רוצים להשאיר, תנו את כל השירותים שאנחנו צריכים לתת, לא נחכה מבקר המדינה הבא כדי לגלות שעוד פעם אנחנו לא מספקים את השירותים שמדינה דמוקרטית, אני מקווה, תמשיך לספק לתושביה

מיקי לוי:  אני מאוד מקווה

מיקי לוי:      לגבי השירותים של משרד הפנים, בוצעו שיפורים ופעולות, זה לא מספיק, פשוט לא מספיק, ומשרד הפנים הוא חלק מרכזי בנושא הזה

מיקי לוי:       קצת נתונים שסיפק לי, ד"ר דוד קורן, יש בירושלים 650,000 איש בעלי זכות בחירה, יהודים ושלא יהודים

מיקי לוי:  220,000 מהם לא יהודים, 1/3

מיקי לוי:  אם תיקחו את מה שאמרתי לפני עשרים שנה כשהייתי מ"פ צעיר, אמרתי שאותם כפרים עוטפי ירושלים מסכנים את עתיד העיר, חד וחלק, אני חוזר על זה, אני אגיד את זה גם עכשיו, אני אגיד את זה גם אם אני אפסיק להיות חבר כנסת, וזה הולך וגדל

מיקי לוי:       ומהצד השני, בהמשך למה שאמרה אותה גברת, כפר עקב, מחנה הפליטים שועפט, ואדי חומוס שיש לי איתו בעיה, ומשהו קטן בצפון העיר, עיריית ירושלים לא מספקת שירותים

מיקי לוי:  זה לא עיריית ירושלים, זה מדינת ישראל, זה מכלול השירותים

מיקי לוי:  בחלק מהמקומות לא משלמים לא חשמל, לא מים ולא ארנונה

מיקי לוי:  אין פרצלציה, אין תכניות בניה

מיקי לוי:  המבנים רבי הקומות האלה, שנבנים וקיימתי כאן דיון בנושא רעידות אדמה לפני כחודש ימים, עוד לפני רעידת האדמה בתורכיה, המבנים האלה לא נבנו לפי תו תקן ישראלי כנגד רעידות אדמה, ויש לי חשש כבר שאם יקרה פה משהו, מה יקרה לאזרחים תמימים שהלכו לגור בגורדי שחקים כאלה, במגזר הערבי-פלסטיני

מיקי לוי:  בניינים בני 20 קומות הם גורדי שחקים, די כי לנסוע למעלה אדומים, או מים המלח כדי לראות

מיקי לוי:      מאוד מדאיג

מיקי לוי:  מדינת ישראל משכה את ידה מכל התכנון הזה, אנחנו לא במשחק הזה, אם אתם במשחק הזה, בואו תחזירו את זה לרשות הפלסטינית

מיקי לוי:  ואני מתכוון למה שאני אומר

מיקי לוי:  אני אומר, 220,000 איש, אבל 150,000 גרים במקומות האלה שהדגשתי

מיקי לוי:       ואני אומר פה, תגידו פוליטי כי אני איש פוליטי, אבל אני אומר משהו מתוך כאב ודאגה לעיר, אף אחד לא יכול להגיד שאני לא דואג לעיר ולא אוהב אותה, היא זורמת לי בדם העיר הזאת, וביום בהיר אחד בעלי זכות הבחירה ישנו את המרקם ואת ראשות העיר, בעיר ירושלים

מיקי לוי:      מקבלי ההחלטות בורחים מזה 20 שנה, היום אנחנו ב-220,000 איש, 30% בעלי זכות בחירה, אם אני הייתי צריך להיבחר ולשכנע את כולם, פתאום 1/3 מהמועצה בעיריית ירושלים היתה הופכת להיות פלסטינית, ובעוד 15-20 שנה ראש עיר פלסטיני לירושלים

מיקי לוי:      אני קורא למקבלי ההחלטות פה, כפר עקב זה לא ירושלים, עיריית ירושלים לא נותנת שם שירותים ומחנה הפליטים שועפט זה לא ירושלים, צריך למצוא הסדר לפתוח פתח לכיוון הרשות הפלסטינית, כי המקומות האלה מסכנים את עתיד העיר, חד משמעית

מיקי לוי:  אף אחד לא יוכל לעצור את הגידול הטבעי, אני אולי לא אהיה פה, אני יודע, זה יקרה, אבל מקום לדאגה ואני אומר לכם, צריך לקבל החלטות אמיצות, לפעמים לא פופולריות, אני אומר את זה מתוך אהבה לעיר הזו, מתוך זה שהיא זורמת לי בדם, מתוך זה ששירתי אותה 20 שנה לערך בתפקידים שונים

מיקי לוי:       אם מדינת ישראל לא רוצה לאבד את החלק המזרחי של העיר, על השרים חלה חובה להתמקד במכלול השירותים האזרחיים, החינוכיים בכלל השירותים שאזרחים או שתושבים צריכים לקבל

מיקי לוי:  במידה ולא יעשו את זה, מה מתכונת, ואני לא אוהב להגיד מזרח העיר, אני אומר חלקה המזרחי של העיר, זה נראה קצת יותר טוב, כדי לא לאבד אותה לפחות בתפיסת העולם שלי, מאז דוד המלך היא היתה עיר הבירה ויש לכך הוכחות לא פשוטות, מוחשיות, בחפירות שנעשות בירושלים

מיקי לוי:      עוד הפעם, לא תהיה ברירה, צריך לקבל החלטות אמיצות, מה שייך לירושלים, מה לא שייך לירושלים, ברור לחלוטין כבר שבמצב הקיים לא ניתנים שירותים, לא במחנה הפליטים שועפט, לא בכפר עקב ולא בוואדי חומוס, זה 150,000 איש, צריך למצוא לזה פתרון, אי אפשר להמשיך בצורה הזו

מיקי לוי:  אולי אני אזמין מכם איזה ביקורת או מחקר צופת פני העתיד לירושלים

מיקי לוי:      אני רוצה להודות לכולם, אנחנו נעשה בעוד שנה ישיבת מעקב קצרה, לא מקיפה כמו עכשיו, מה כל משרד עשה ואלה התפתחויות נעשו בנושא הזה

מיקי לוי:  אתם יודעים מה, אני אספר לכם משהו אמתי כי זה הופיע בעיתון, אחרי שסיימתי את תפקידי אשתי אמרה, נתנה איזה ראיון לעיתון מקומי ואמרה לבעלי יש מאהבת, אינני יכולה , להתחרות בה, קוראים לה ירושלים

מיקי לוי:  זהו, אני נושם ירושלים, זורם בעורקי ירושלים, זה המשפחה הראשונה שלי וראוי שאנחנו נתייחס לזה כמו שצריך

מיקי לוי:  תודה רבה לכל הנוכחים

מיקי לוי:  הישיבה נעולה