הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 16, 2023-02-14 00:00

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים, צוהריים טובים, תודה רבה לכל אלה שטרחו ובאו

מיקי לוי:  אני מתכבד לפתוח את דיוני הוועדה לענייני ביקורת המדינה

מיקי לוי:  לפני כחודש ימים או שלושה שבועות, קיימנו כאן דיון ללא שום קשר לרעידות האדמה בטורקיה, על מבנים מסוכנים במדינת ישראל

מיקי לוי:  זה אחד מהדוחות שמבקר המדינה עשה, לצערי הוועדה לביקורת המדינה לא עבדה שנתיים, למרות שהיא תחת חוק, כל מיני נושאים פוליטיים שאני לא רוצה להכניס אתכם אליהם

מיקי לוי:       כדי לסבר את האוזן, נבדקו 23 מועצות מקומיות ואזוריות וערים, מסתבר שעד שנת 1980, 600,000 בנינים נבנו במדינת ישראל שלא על פי תו התקן כנגד רעידות אדמה

מיקי לוי:  כפי שאמרתי, 23 או 24 מועצות מקומיות וערים, זוהו כ-4,680, למיטב זכרוני, בניינים שכבר עכשיו ללא רעידת אדמה יש בהם סכנת התמוטטות, כמו שקרה לבניין בבת ים, על אחת כמה וכמה מה יקרה כשתהיה רעידת אדמה

מיקי לוי:       את הדיון הזה עשינו לפני רעידת האדמה שאירעה בטורקיה ואחרי רעידת האדמה ובהמשך לדיון ההוא, ביקשתי לקיים את הדיון הזה

מיקי לוי:  הדיון הזה הוא למעשה דיון מעקב

מיקי לוי:  עברתי על כל הפרוטוקולים של הדיון הקודם בעקבות דוח מבקר המדינה

מיקי לוי:  דוח מבקר המדינה בנושא רעידות אדמה יצא ב-2018

מיקי לוי:  ב-24 באוגוסט 2020, קיימה הוועדה לביקורת המדינה, דיון מקיף עם חבר הכנסת עופר שלח שהיה יושב-ראש הוועדה

מיקי לוי:  דנו בכלל הנושאים, מה כל גוף צריך לעשות – מאז חלפו חמש שנים

מיקי לוי:  אני יכול להגיד לכם שעברתי על כל הנתונים, ממשלת ישראל הקצתה לנושא חיזוק מבנים, סדר גודל של 5 מיליארד שקלים ב-2018, החלטת ממשלה

מיקי לוי:  אני לא יודע איפה הכסף, אני רק יודע אבל לפי הדיווח שלנו, כמה ניצלנו

מיקי לוי:  אני מניח שאתם לא רוצים שאני אעשה פה טוטו-לוטו – ניצלנו 7,000,000

מיקי לוי:  יכול להיות שעכשיו בזמן הזה שעבר, ניצלנו עוד כמה

מיקי לוי:       הדיון הזה לא נועד כדי לסקור את הדוח של מבקר המדינה

מיקי לוי:  ומכיוון שחלפו חמש שנים, בבקשה, כל אחד יגיד לטובת הפרוטוקול, מה נעשה או לא נעשה, כדי שנדע לאן אנחנו הולכים

מיקי לוי:  כי זה מתקרב אלינו

מיקי לוי:  והשאלה היא – תכף נשמע מומחה בעניין הזה – היא לא מתי תהיה, אלא היא תהיה, אין בכלל ויכוח שהרעידה תגיע גם אלינו, והשאלה באיזה עוצמה ועד כמה אנחנו נהיה מוכנים אליה, משרדי הממשלה השונים והארגונים תחתם

מיקי לוי:      בבקשה, כשאני נותן רשות דיבור, תגידו: לא עשינו

מיקי לוי:  שנדע מאיפה אנחנו אמורים להתחיל

מיקי לוי:  בואו לא נשקר את עצמנו

מיקי לוי:  אנחנו, ואני לא מתכוון לעבור על זה לסדר היום, לא מעניין אותי איזה ממשלה, מה הייתה, הדיון הזה הוא מעבר לפוליטיקה

מיקי לוי:  הוא או עשינו ואנחנו מוכנים או עשינו חלקית ואנחנו לא מוכנים, מה שאתם רוצים

מיקי לוי:  אבל הכול צריך להיות על השולחן היום

מיקי לוי:  אין לנו ברירה אחרת בעניין הזה

מיקי לוי:      אני מברך את הממשלה, שהודיעה לפני כשבוע על הקמת ועדת שרים למיגון העורף שתטפל גם ברעידות האדמה

מיקי לוי:  לא צריך למחוא כל כך כפיים, אני מברך על כך, רק הוועדה הקודמת מ-2014, לא התכנסה אפילו פעם אחת

מיקי לוי:  פעם אחת לא התכנסה ועדת השרים

מיקי לוי:  אני לא יודע למה אנחנו מחכים

מיקי לוי:  אבל עצם ההקמה שלה בהחלט מעודדת מאוד

מיקי לוי:  אני גם חושב שבממשלה הזאת, ואני לא מדבר פוליטיקה, יש כמה שרים שהם שרים במשרד ראש הממשלה שאינם מוגדרים בדיוק

מיקי לוי:  היה ראוי שאחד מהם, ואני אפעל בכיוון הזה, ייקח את הנושא הזה שהוא כל כך כבד לטיפול אישי יחד עם המסגרת שהוא יהיה אחראי עליה לטיפול בכל נושא רעידות האדמה במדינת ישראל

מיקי לוי:      כפתיח בבקשה, משרד המבקר, דוח מנהלים

מיקי לוי:  עברנו על הדוח שלכם, אז בבקשה, תמציתית רק כדי להכניס אותנו לאירוע עצמו

מיקי לוי:  תודה

דוד רמז: תודה אדוני היושב-ראש, תודה על קיום הדיון, מדובר בדיון חשוב מאוד

דוד רמז:  רעידת האדמה ההרסנית בטורקיה והתוצאות הנוראיות שבעקבותיה הם צלצול השכמה למקבלי ההחלטות במדינה

דוד רמז:  כידוע מדינת ישראל שוכנת באזור מועד לרעידות האדמה, על בקע ים המלח ועל העתק הכרמל

דוד רמז:  במהלך ההיסטוריה התרחשו באזור זה רעידות אדמה רבות, ביניהם רעידות אדמה רבות עוצמה שגרמו לאבדות רבות ונזקים ניכרים

דוד רמז:  השפעתה של רעידת אדמה כזאת על אזורים שונים במדינה תהיה עצומה

דוד רמז:  היא עלולה להביא לפגיעה בחיי אדם ולשבש את מרקם החיים, עלולים להיפגע מבני ציבור כבתי ספר, בתי חולים, וכן תשתיות המספקות שירותים קיומיים

דוד רמז:      ניסיון העבר במדינות אחרות מלמד כי להיערכות מקדימה לרעידות אדמה יש השפעה מכרעת על שמירת חיי אדם, ועל צמצום הנזקים הנגרמים לתשתיות, למבנים ולרכוש

דוד רמז:  ככל שהמבנים והתשתיות עמידים יותר ברעידות אדמה, כן תצטמצם הפגיעה בנפש וברכוש, יקטן היקף הנזק למבנים אלה, יפחתו המשאבים שיידרשו להצלת חיי אדם ולטיפול בתשתיות שנפגעו

דוד רמז:       משרד מבקר המדינה מתריע על זה שנים רבות, על הצורך בהיערכות מתאימה לרעידת אדמה

דוד רמז:  דוח זה שאנחנו עוסקים בו היום, עסק בשלב ההיערכות לרעידת אדמה אפשרית ובפעולות שיש לנקוט קודם התרחשותה לשם צמצום הנזקים העלולים להיגרם בעקבותיה

דוד רמז:  מכלל הליקויים המפורטים בדוח משנת 2018, מציג תמונה עגומה של רמת המוכנות של תשתיות חיוניות ושל היעדר יד מכוונת

דוד רמז:  הועלו ליקויים משמעותיים במוכנות של שורה ארוכה של תשתיות ושירותים ציבוריים

דוד רמז:  להלן דוגמה שכתבנו על ועדת ההיגוי שהיא הייתה ללא סמכויות אופרטיביות ושאין גורם מתכלל לטיפול בנושא הזה; המשרד המליץ בזמנו – אני מצטט – כדי לאפשר את שיפור המוכנות, נדרשת הממשלה להבטיח את יכולתה של ועדת ההיגוי לקדם את הפעילות הקשורה להיערכות לרעידת האדמה, ואת יכולתה לקדם באופן יעיל נושאים הקשורים בהיערכות זו, להעניק לוועדה את הסמכויות הדרושות לה כדי לאכוף את עמידתם של כלל הגופים הרלוונטיים בהחלטות הממשלה או בהנחיות הניתנות להם ולאפשר לוועדה את המשך המחקר בתחום רעידות אדמה

דוד רמז:       אציין כי מבקר המדינה, מבעוד מועד, עוד לפני הרעידות האחרונות, הנחה שני אגפי ביקורת במשרדנו לבצע ביקורות בנושא רעידות אדמה

דוד רמז:  הביקורות בשלבים מתקדמים

דוד רמז:  האחד – היערכות הרשויות המקומיות לרעידת אדמה; הדוח מבוצע בחטיבה לביקורת השלטון המקומי, תוך מיקוד בחמש רשויות מקומיות: בית שאן, טבריה, צפת, קרית שמונה וחצור הגלילית

דוד רמז:  המבקר שוקל לפרסם אותו בתקופה הקרובה כדוח מיוחד

דוד רמז:      השני – דוח ביקורת מעקב על הדוח שאנחנו מדברים בו היום, ואנחנו תכף נציג אותו במצגת קצרה ומהירה

דוד רמז:  יציג אותו, מר נתן שטיבלמן, סגן מנהל האגף וחלק מצוות הביקורת

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  בבקשה

נתן שטיבלמן: המצגת כבר הוצגה בעבר וביקשתם ממני לתמצת

נתן שטיבלמן:  אגיד את עיקרי הדברים, את הממצאים שעלו

נתן שטיבלמן:      (הצגת מצגת)     אציג שהדוח התמקד רק בשלב ההיערכות, יש עוד כמה שלבים שצריך להיערך אליהם

נתן שטיבלמן:  ולפי הניסיון שהצטבר בעולם, על כל דולר שמשקיעים בשלב ההיערכות, אנחנו חוסכים כארבעה דולרים ולפעמים אפילו יותר, בשלב שלאחר רעידת האדמה

נתן שטיבלמן:       ראינו פערים משמעותיים במגוון רחב של תחומים, אם זה בתשתיות אנרגיה, אם זה בתקינה החסרה, אם זה בפעולות של התרעה, ובזמנו היו חסרים של ידע בנושא של התנהגות הקרקע, אם זה בים אם זה על הקרקע עצמה

נתן שטיבלמן:  היו פערים בחיזוק בתי חולים, בתי ספר

נתן שטיבלמן:  היו פערים בנושא של חיזוק מבני מגורים, שלטון מקומי ושלטון מרכזי – כמעט ולא נעשה שום דבר

נתן שטיבלמן:  אנחנו יכולים לראות את המצגת, בעמוד 5 בערך

נתן שטיבלמן:  השקף מסכם את המצב

נתן שטיבלמן:  ב-2018, חוזקו רק 50 בתי ספר

נתן שטיבלמן:  משרד החינוך - - -     

מיקי לוי: מתוך כמה?     

נתן שטיבלמן: מתוך כ-1,600 שהיו צריכים להיות מחוזקים

נתן שטיבלמן:  משרד החינוך פעל די הרבה כדי, אבל הרשויות המקומיות לא ידעו מבעוד מועד להרים את הכפפה

נתן שטיבלמן:  בתי חולים –  כמעט ולא חוזקו באותו השלב

נתן שטיבלמן:  רק שני בתי חולים היו בשלבים של חיזוק

נתן שטיבלמן:  הנושא של ממשל ומוסדות ממשל, לא היה חיזוק – מתוך יותר מ-1,100 מבנים, רק שניים חוזקו

נתן שטיבלמן:  כנ"ל בנושא של תחנות כיבוי אש, באותו זמן, רק תחנה אחת חוזקה

נתן שטיבלמן:       התקציבים שהוקצו לא נוצלו ואף קוצצו לאורך השנים, אם זה לבתי חולים, ואם זה בנושא של חיזוק בתי ספר

נתן שטיבלמן:  ויש כמובן גם משרדים שאף שהם יכלו לחזק את התשתיות שלהם, הם לא עשו זאת

נתן שטיבלמן:       אדלג ברשותכם כדי להגיע לסיכום

נתן שטיבלמן:  הסיכום של הדוח: המדינה אינה ערוכה כנדרש לאירוע של רעידת אדמה

נתן שטיבלמן:  המלצנו להקצות את המשאבים בתקציבים שהממשלה החליטה עליהם כדי להיערך לנושא

נתן שטיבלמן:  לוודא כי לוועדת ההיגוי יהיו את הסמכויות הנדרשות וכן להבטיח את עצמאותה

נתן שטיבלמן:  לחזק תשתיות, מבני ציבור, מבני מגורים וטכנולוגיות, גם בטכנולוגיות חדשות

נתן שטיבלמן:  לגבש תוכנית לעידוד פעולות חיזוק, בעיקר לאורך קווי השבר, להשלים את קביעת התקנים הנחוצים

נתן שטיבלמן:  לפעול להרחבת הידע בקרב המתכננים

נתן שטיבלמן:  לוודא כי ההנחיות והגורמים הממונים על היערכות לשעת חירום ייושמו במלואן, ולפעול להתקנת מערכת "תרועה" – זה נכון היה ל-2018

נתן שטיבלמן:  להבטיח את קיומן של מערכות ביטוחיות שאיתן תינתן מענה מיטבי לאזרחים

נתן שטיבלמן:      בעקבות הדוח, ב-2018, כמובן בה פורסם הדוח, התקבלה החלטה ב-302, למיגון הצפון

נתן שטיבלמן:  היא הייתה אמורה לכלול גם חיזוק נגד רעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  בנובמבר 2018 התקיים דיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה, בו הודיע ראש המל"ל, את הדברים הבאים: הקבינט החליט על תוכנית רב-שנתית לעסוק במיגון לשיפור המוכנות לרעידות אדמה בעלות כוללת של 5 מיליארד שקלים

נתן שטיבלמן:  500,000,000 ש"ח להקצאה מידית לשנים 2018, 2019

נתן שטיבלמן:  הוקמה מינהלת בראשות פיקוד העורף – פקע"ר – לניהול הפרויקט הביטחוני והקמת מינהלת בראשות מנכ"ל משרד השיכון לניהול המאמץ לחיזוק מבני מגורים ורעידות אדמה

נתן שטיבלמן:       סוכם לקדם החלטת ממשלה שתיתן לוועדת ההיגוי סמכויות שנדרשו לה לשם מילוי תפקידה, והוצגה טיוטה להצעת מחליטים

נתן שטיבלמן:  המל"ל גם החל לקיים דיונים מתכללים בשותפות כל משרדי הממשלה והגורמים הרלוונטיים

נתן שטיבלמן:  כמו כן, המל"ל יקיים תהליך שוטף של בקרה ומעקב על הנושא

נתן שטיבלמן:      כמו שציינת, גם ב-2020 התקיים דיון נוסף בוועדה

נתן שטיבלמן:  אחד הדברים שצוינו בדיון שראש רשות חירום לאומית הקודם – רח"ל – התייחס לכך שאין גוף מרכזי שיש לו את היכולת והסמכות לנהל משבר בסדר גודל כמו רעידת אדמה

נתן שטיבלמן:  בזה מסתיימים הממצאים במצגת

דוד רמז: עשינו את זה קצר ככל הניתן

מיקי לוי: בסדר גמור, תודה

מיקי לוי:  בבקשה, ראש המכון הגיאולוגי

זהר גבירצמן: תודה, פרופ' זהר גבריצמן, מנהל המכון הגיאולוגי

זהר גבירצמן:  אנחנו מאלה שאוכלים ונושמים רעידות אדמה כל יום, לא רק בשגרה

זהר גבירצמן:  כפי שהתבקשתי על ידי יושב-ראש הוועדה ומנהלת הוועדה, אפתח בשתיים-שלוש מילים כלליות, ואז אמנה מה המכון הגיאולוגי עשה בהקשר של דוח 2018

זהר גבירצמן:      כמה מילים כלליות: ראו, הרעידה שהתרחשה בטורקיה היא לא רק תזכורת עבורנו, היו גם כמה רעידות עוקבות בישראל, רעידות חלשות, והן עוררו דאגה בציבור, ואנחנו מבינים שהרעידות האלה מעוררות דאגה בציבור

זהר גבירצמן:  זה עורר דאגה גם אצלנו

זהר גבירצמן:  רמת הפעילות הסיסמית במשך כמה יממות עלתה באופן משמעותי

זהר גבירצמן:  דיווחנו על שלוש או ארבע רעידות, היו הרבה יותר, קטנות, שאנשים לא מרגישים

זהר גבירצמן:  זה באמת מעורר דאגה, ואנחנו נשאלים על ידי עיתונאים, זאת שאלה ראשונה של כל עיתונאי – האם המדינה ערוכה? מה יקרה? האם אתה יכול לחזות? ואנחנו נאלצים לתת את התשובה שלא מניחה את הדעת אולי, כי הציבור רוצה מהמומחה תשובה חד משמעית: מה יקרה מחר? האם אני ערוך או אני לא ערוך? כן או לא? ואנחנו לא יכולים לתת תשובות חד משמעיות

זהר גבירצמן:  אנחנו חיים מפני שיכול להיות שמחר בבוקר תהיה רעידה, חס וחלילה, יש אפשרות שתקרה גם רעידה במגניטודה 7 או 7

זהר גבירצמן: 5

זהר גבירצמן:  הדברים האלה קורים אחת לכמה אלפי שנים

זהר גבירצמן:  בטורקיה זה קורה כל כמה עשרות שנים, אצלנו זה קורה כמה אלפי שנים

זהר גבירצמן:  אבל רעידה במגניטודה 6 או 6

זהר גבירצמן: 5 יותר מטרידה אותנו

זהר גבירצמן:  זה קורה אחת ל-100 שנה

זהר גבירצמן:  וזה יכול לקרות

זהר גבירצמן:  אבל הכול יכול לקרות ואנחנו לא יכולים לתת תחזית

מיקי לוי: כמה זמן מהרעידה האחרונה?     

זהר גבירצמן: בערך 100 שנה

זהר גבירצמן:  כל העיתונאים כותבים את זה כל הזמן

זהר גבירצמן:  1927

זהר גבירצמן:  אבל זה יכול להיות מחר, זה יכול להיות גם בעוד 20 שנה או בעוד 50 שנה

זהר גבירצמן:  אנחנו לא יודעים לומר

זהר גבירצמן:  אז מה שכן רציתי לומר, וחשוב שהציבור יבין את זה: יש מתודולוגיה לחיים בצד אי-וודאות אינהרנטית

זהר גבירצמן:  וכל ההתמודדות עם רעידות אדמה כרוכה באי-וודאות, גם המדינות הטובות ביותר בעולם בהיערכות, לא יודעות להגיד מחר בבוקר מה יקרה

זהר גבירצמן:       אז מה עושים? יש מתודולוגיה שאומרת את הדבר הבא: לך להיסטוריה שלך, בין אם זה מהיסטוריה, ארכאולוגיה, גאולוגיה; למד את העבר, כל כמה זמן מתרחשת רעידה במגניטודה 7

זהר גבירצמן:  כל כמה זמן מתרחשת רעידה במגניטודה 6 או 5

זהר גבירצמן:  אחרי שאתה יודע את הדבר הזה, קבע לעצמך את רמת המיגון שאתה דורש

זהר גבירצמן:  האם אני נערך כנגד רעידה שמתרחשת כל כמה אלפי שנים או שאני נערך כנגד רעידה שמתרחשת כל כמה מאות שנים

זהר גבירצמן:  המתודולוגיה הזאת מדריכה תקני בנייה

זהר גבירצמן:  תקן בנייה של ישראל אומר שבית רגיל צריך להיערך לרעידה שמתרחשת פעם ב-500 שנה בערך

זהר גבירצמן:  אנחנו לא דורשים מיגון כנגד כל צרה שלא יכולה לבוא בעולם, כי זה יקר מדי וזה אי אפשר

זהר גבירצמן:  כשיש בניינים אסטרטגיים או מתקנים עם חומרים מסוכנים או דברים כאלה, אנחנו נערכים לרעידות נדירות יותר

זהר גבירצמן:  אחרי שהחלטת על רמת המיגון ואתה מקפיד על תקני בנייה, ואתה בונה ונערך כראוי, אז אתה נכנס לשגרה

זהר גבירצמן:  שגרה שאין בה ביטחון שלא יקרה כלום, כי תמיד יכול להיות שטעית, תמיד יכול להיות שיקרה אותו אירוע נדיר-נדיר-נדיר, שכנגדו לא נערכת, כי זה יקר מדי

זהר גבירצמן:  אבל ברגע שהחלטת על רמת המיגון שלך ואתה נערך כראוי – אתה נכנס לשגרה שלא נותנת פאניקה, היא נותנת רגיעה

זהר גבירצמן:  אנחנו עדיין לא בשגרה הזאת – מכל הסיבות הטובות שכולם פה מעלים ומבקר המדינה העריך, כי עדיין לא כל הבניינים במדינת ישראל בנויים כהלכה כפי שהתקן מחייב

זהר גבירצמן:       חוץ מכל הדבר הזה, אתה נערך בעוד ציר – לשעת חירום

זהר גבירצמן:  זה לא מקצועי האישי, אנחנו עובדים יחד עם גורמי הצלה, נדמה שלמענה לחירום אנחנו קצת יותר טובים מהמניעתיות של הפחתת רעידות אדמה לטווח ארוך

זהר גבירצמן:  זאת ההשקפה שלי כמנהל המכון הגיאולוגי והמכון הגיאולוגי פועל בשני הצירים האלה: גם לסייע לכוחות ההצלה בשעת חירום וגם לסייע לגופים הממשלתיים שעוסקים בתכנון ובנייה, לבנות תשתיות נכון באופן מושכל, כך שכשהנזק יגיע – הוא יהיה מינימלי

זהר גבירצמן:  אנחנו לא מונעים כל נזק, אבל אנחנו מקטינים אותו

זהר גבירצמן:  אלה כמה מילים כלליות

זהר גבירצמן:       עכשיו ברשותכם אתייחס לליקוים שמבקר המדינה העלה בשנת 2018 לגבי הארגון שלנו, המכון הגיאולוגי, ומה עשינו בעניין

זהר גבירצמן:  הדבר הראשון, הייתה החלטת ממשלה משנת 2009 שהאגף לסיסמולוגיה, שהיה במכון הגאו-פיזי, שהוא חברה ממשלתית, יעבור למכון הגיאולוגי, שהוא ארגון עובדי מדינה

זהר גבירצמן:  אנחנו המכון הגיאולוגי

זהר גבירצמן:  הדבר הזה היה כרוך במבצע לא קטן, לקחת אנשים שאינם עובדי מדינה, להפוך אותם לעובדי מדינה

זהר גבירצמן:  היה מסובך, אקצר, זה נעשה, זה נגמר

זהר גבירצמן:  במקביל עברנו לבניין חדש

זהר גבירצמן:  בינואר 2019 נכנסו לבניין חדש, בינואר 2020, האגף לסיסמולוגיה נקלט אצלנו

זהר גבירצמן:  זה היה מבצע גדול

זהר גבירצמן:  הוא אצלנו, הוא חלק מאיתנו

זהר גבירצמן:  הגדלנו את מספר האגפים מחמש לשש

זהר גבירצמן:       דבר שני, היו החלטות ממשלה - - -     

מיקי לוי: סתם לידיעה כללית, היכן אתם יושבים בבקשה?     

זהר גבירצמן: אנחנו יושבים בקמפוס החדש שלנו שהוא לצד גבעת רם, ברחוב ישעיהו לייבוביץ', בין בגין לגבעת רם

זהר גבירצמן:  עברנו בינואר 2019 ואני מקווה שנהיה שם עוד הרבה שנים קדימה

זהר גבירצמן:  בניין חדש ויפה

זהר גבירצמן:       הייתה החלטת ממשלה ב-2012 ו-2013, בדבר נחיצות להקים מערכת התרעה לרעידות אדמה

זהר גבירצמן:  התרעה קצרת מועד, שוב, זה נראה קצת פרדוקס, אנחנו מתריעים על הרעידה אחרי שהתרחשה

זהר גבירצמן:  מה החוכמה? החוכמה היא כזאת: הרעידה התרחשה, לוקח זמן קצר מועד – חמש שניות, 30 שניות, תלוי איפה, עד שהרעידה תגיע מהמוקד שלה לריכוזי אוכלוסייה

זהר גבירצמן:  בזמן הקצר הזה אנחנו מתריעים

זהר גבירצמן:  החיישנים שלנו פורסים לאורך כל ההעתקים של השבר הסורי-אפריקאי, אנחנו קולטים אותם אחרי חמש או שבע שניות, מייצרים התרעה, במידה ונחשף הסף הדרוש

זהר גבירצמן:  ואז אזרחי ישראל יקבלו – התחברנו

זהר גבירצמן:  בשנת 2021 סיימנו את המערכת

זהר גבירצמן:  בשנת ינואר 2022, אלוף פיקוד העורף דאז, החליט על מיבצוע

זהר גבירצמן:  מה משמעות הפיכת המערכת למבצעית? לחבר את הכבל של ההתרעה שיוצאת מאיתנו למערכת ההפצה של פיקוד העורף

זהר גבירצמן:  יושב פה נציג פיקוד העורף, אנחנו עובדים איתם

זהר גבירצמן:  יושב פה נציג ועדת ההיגוי, אנחנו עובדים על כל הדבר הזה ביחד

זהר גבירצמן:  ומאז ינואר 2022 המערכת הזאת מבצעית

זהר גבירצמן:  אם יחצה הסף ותהיה רעידת אדמה בתחומי ישראל, הסף של מגניטודה 4

זהר גבירצמן: 5, התרעה תצא ללא מגע יד אדם

זהר גבירצמן:  המערכת הזאת מבצעית

זהר גבירצמן:  ומבחינת ליקוי נוסף שמבקר המדינה אמר – המערכת מבצעית

זהר גבירצמן:  אבל פה אני צריך לשים כוכבית: המערכת מבצעית על פי דרישות מינימום שהכתיב אלוף הפיקוד כתנאי למיבצוע

זהר גבירצמן:  זה אומר למשל שאנחנו מחזיקים יחידת כוננות 24/7, אבל אנחנו מחזיקים אותה במינימום האפשרי, קצת בצורה מאולתרת, קצת נכנסנו תחת האלונקה ובחצי מהתנדבות אנשים עושים את זה

זהר גבירצמן:  אנחנו צריכים לשפר את זה, צריך למסד את זה

זהר גבירצמן:      דבר שני, אין לנו תקציב ארוך טווח לתחזק את המערכת

זהר גבירצמן:  אם לא תהיה לנו תחזוקה למערכת, היא תדעך, תחליד ותתיישן ותצא משירות

זהר גבירצמן:  אנחנו ביחד עם כל הגופים שנמצאים איתנו, ואני עובר מפה לישיבה אצל ראש המל"ל

זהר גבירצמן:  יש הצעה לאגף תקציבים, אנחנו מקווים שניפול על אוזניים כרויות ושנקבל את התקציב הנדרש

זהר גבירצמן:  אנחנו צריכים משהו כמו 12,000,000, 13,000,000 שקלים לשנה כדי להחזיק את המערכת הזאת

זהר גבירצמן:  זה גרושים ביחס למיליארדים שנשמעים פה בהיערכות המדינה בבנייה, אבל זה כסף נחוץ מאוד למכון הגיאולוגי, שאחרת לא נוכל

זהר גבירצמן:  זה לגבי מערכת תרועה – מובצעה

זהר גבירצמן:       הנושא השלישי – מבקר המדינה דיבר על היעדר יתירות במשק הגז

זהר גבירצמן:  זה אומר במילים פשוטות שלנו: לצנרת הגז שעוברת מהשדות בלב ים אל הצרכן הישראלי בחוף, הצינורות האלה נתונים לסיכונים גיאולוגיים

זהר גבירצמן:  סיכונים כמו: גלישות מדרון, העתקים שיכולים להזיז את הקרקעית כמו תאוצות קרקע ברעידות אדמה, כל מיני דברים כאלה

זהר גבירצמן:  מבקר המדינה אמר דבר נכון מאוד:  יש מפות של העתקים, של תאוצות, לגבי כל הדברים האלה יש מתודולוגיה בנויה במשך עשרות שנים ביבשה

זהר גבירצמן:  אין תשתית ידע בים

זהר גבירצמן:  למה אין תשתית ידע בים? כי המתודולוגיה בים מפגרת אחרי המתודולוגיה ביבשה בכל מדינות העולם

זהר גבירצמן:  עד לפני 20 שנה אף אחד לא חשב שאנחנו מתכננים להקים תשתיות בים, היום אנחנו עושים את זה

זהר גבירצמן:  מה עשינו בעניין הזה? זאת הייתה הערה למשרד האנרגיה ולמכון הגיאולוגי, המכון הגיאולוגי הוא יחידת סמך של משרד האנרגיה

זהר גבירצמן:  במימון משרד האנרגיה, קיבלנו מימון לפרויקט שארך שלוש שנים בסך 1,200,000, אתה רואה, אתה ביקשת "לאן הלך הכסף?" – אנחנו משתמשים במעט מאוד כסף

זהר גבירצמן:  מיליונים בודדים

זהר גבירצמן:  ערכנו פרויקט

זהר גבירצמן:  סיימנו שלב אחד של גלישות והעתקים

זהר גבירצמן:  ופה אני רוצה לומר שוב כוכבית: הממצאים מראים שיש אזורים בעיתיים בהחלט

זהר גבירצמן:  וצנרת הגז חוצה אזורים בעיתיים

זהר גבירצמן:  אנחנו נותנים עכשיו כלי תכנוני לבחירה מושכלת של תוואי שיחצה את ההעתקים הכי פחות גרועים וילך באזורים הכי פחות מסוכנים

זהר גבירצמן:  אבל עדיין נותרה עבודת מחקר נוספת – לתת למהנדסים אינפורמציה קונקרטית על הקצב שכל העתק זז

זהר גבירצמן:  וזה אומר שאם הצנרת חוצה העתק כי אין ברירה וחייבים לחצות אותו, אז המהנדס צריך לדעת לאיזה מעוות הוא צריך להתכונן

זהר גבירצמן:  הדבר הזה נעשה, ואנחנו מקווים לקבל ממשרד האנרגיה מימון לעבודת המשך

זהר גבירצמן:      הדבר האחרון, התבקשנו לעשות מפת תאוצות

זהר גבירצמן:  מפת תאוצות היא מפה לתכנון בתקן הבנייה 413, הרבה עבודה נעשתה במכון הגיאולוגי

זהר גבירצמן:  אנחנו מעריכים שבחודשים הקרובים נעביר למכון התקנים מפת תאוצות חדשה

זהר גבירצמן:  ופה עוד הערה: תקן הבנייה הישראלי מתעדכן מעת לעת בכל מיני היבטים

זהר גבירצמן:  אחד ההיבטים זה שיש מפת תאוצות היום, היא טובה

זהר גבירצמן:  עכשיו אנחנו מכינים מפת תאוצות יותר מדויקת

זהר גבירצמן:  מפת תאוצות החדשה תחליף את הישנה, והתקן יתעדכן

זהר גבירצמן:  אלה נדמה לי הסעיפים שהיו תחת חסותנו

זהר גבירצמן:  תודה

מיקי לוי: תודה רבה לך על העריכה הזאת

מיקי לוי:  מל"ל בבקשה

הילה שמש: שלום רב, הילה שמש, רמ"ח מרחב אזרחי

מיקי לוי: בבקשה

מיקי לוי:  אתם חלק מרכזי, הייתם אמורים לתכלל את הכול

מיקי לוי:  לך אני נותן שש דקות כדי שתגידי לנו מה עשינו

הילה שמש: קודם כל גילוי נאות, עוד שעה וארבע דקות מתקיים דיון בראשות של המל"ל בנושא היערכות ומוכנות לרעידות אדמה

הילה שמש:  ככה שכל מי שעוסק בנושא נמצא שם, אותי שלחו לכאן

הילה שמש:  בכל זאת אתייחס למה שאפשר

הילה שמש:       המל"ל מתוקף תפקידו מוודא את מימוש הנחיות ראש הממשלה, הממשלה והקבינט וכל ועדות השרים למיניהם

הילה שמש:  אפרופו הזכרת את ועדת השרים, יצוין שוועדת השרים בנושא רעידות הוכנסה בתוך ועדת שרים למוכנות הזירה האזרחית לשעת חירום

הילה שמש:  היא התכנסה מאז, זה לא מדויק, אמנם היא עסקה בסוגיות אחרות

הילה שמש:  אבל אם כבר הזכרנו את זה, אז ביום ראשון הוקמה ועדה וממש מהבוקר, בקשה של ראש הממשלה שהדיון הראשון יתקיים עוד השבוע בנושא מוכנות לרעידת אדמה

הילה שמש:  ככל הנראה זה יהיה אולי בנוכחות שלו ובראשותו

הילה שמש:       המל"ל מבצע הערכות מצב שנתיות

הילה שמש:  בדצמבר האחרון הפצנו את הערכת המצב השנתית של מדינת ישראל, בין היתר על רעידת אדמה

הילה שמש:  מלבד הפערים שכתבנו שם, נתנו גם המלצות לשנת 2023

הילה שמש:  לא אכנס לכל ההמלצות, רק אומר בנקודות: דיברנו על חיזוק מבנים, על מערכת ההתרעה שהזכיר מנהל המכון הגיאולוגי, על כל הנושא של תקצוב ארוך טווח, על התפיסה הלאומית, על תקינה, להשלים את התקינה לצמצום הפער

הילה שמש:  בנושא של שיקום, גיבוש תוכנית לאומית לסוגיית השיקום

הילה שמש:  וכמובן הנושא של סיוע בין-לאומי

הילה שמש:      ייאמר שהשנה הזו היא שנת רע"ד – רעידת אדמה – זאת אומרת שיהיו שני תרגילים שמתעסקים ברעידת אדמה

הילה שמש:  במרץ הקרוב יש תרגיל סיוע בין-לאומי ובחודש נובמבר, תרגיל לאומי בנושא רעידת אדמה

הילה שמש:       נראה לי שדיברתי על הכול

מיקי לוי: לא בטוח שאת הכתובת

מיקי לוי:  מה עשיתם חמש שנים מאז הביקורת? מה עשיתם? 5 מיליארד שקלים – כמה הוצאו? מה חוזק? איזה עיריות היו? איזה בתי חולים? מה עשיתם? האם המדינה לא עשתה כלום – זה בסדר, אז אני אגיד שהמדינה לא עשתה כלום והמדינה איננה מוכנה לרעידת אדמה

מיקי לוי:  אבל יהיה לנו איזשהו קו זינוק להתחיל

מיקי לוי:  כי זה כבר לא דופק בדלת, זה בפנים

הילה שמש: הזכירו קודם את תוכנית מגן לצפון, ב 302 שהתקבל בקבינט

הילה שמש:  בנושא הזה ייאמר שהתוכנית מכוונת מענה הגנה, מיגון כנגד מלחמה, ובין היתר חיזוק של רעידות אדמה

הילה שמש:  מפאת סיווג הדיון הזה, אני לא אכנס למה נעשה מתוך זה

מיקי לוי: חיזקנו כמה עשרות אלפים?     

הילה שמש: אני יודעת שנעשתה ועדת סקר על קרית שמונה

הילה שמש:  אם לחברי פה מפיקוד העורף, יהיה לו מה להוסיף בנושא? אז אני לא אכנס לזה

מיקי לוי: אני חייב להגיד שאני מאוד מודאג

הילה שמש: מאוד מודאג, אוקיי

הילה שמש:       בדוח הוזכר המל"ל במספר סוגיות, אעבור עליהם ואתן מענים ממה שאני מכירה

הילה שמש:  הנושא הראשון זה סמכות ועדת ההיגוי, הנושא נמצא בבחינה למצוא באמת מנגנון להגביר את הסמכות של ועדת ההיגוי

הילה שמש:  כל הנושא של תשתית הולכת הדלק לתחנות הכוח הפרטיות, נעשתה עבודה משותפת יחד עם משרד האנרגיה, בטח אביהו עוד יציג את הנושא, אבל יש התקדמות משמעותית מאוד בנושא הזה

הילה שמש:      בסוגיית נמל תעופה חלופי באירוע של רעידת אדמה – ככל שיתאפר כמובן נתב"ג ייתן את המענה

הילה שמש:  אני מזכירה שיש לנו שדה תעופה נוסף, רמון, אז יש לנו ככה יתירות בנושא הזה

הילה שמש:  אם וכאשר באמת, בתרחיש איום קשה, שני שדות התעופה ייפגעו, אז אנחנו יודעים להסתייע בצה"ל

מיקי לוי: דיברנו על הגז, אני יכול להגיד לכם שבתחומי הרשויות המקומיות – לא יודעים

מיקי לוי:  וכסגן שר האוצר הסכמתי לתת כסף לעניין הזה כדי למפות

מיקי לוי:  הרי כשיקרה משהו יתחילו שריפות

מיקי לוי:  יתחילו שריפות בין בתי המגורים שיגרמו לאסונות

מיקי לוי:  לא יודעים איפה צוברי הגז

מיקי לוי:  לא יודעים איפה הברזים לסגירת אותם צוברים

מיקי לוי:  והיום כשבונים בניינים של כמה עשרות קומות, זה יכול אסון

מיקי לוי:  אם הבניינים לא קרסו, השריפה תביא להרס

הילה שמש: רק אומר שהתעסקנו בצנרת ההולכה הראשית, לא לבניינים

מיקי לוי: את בהולכה הראשית, אני מדבר על ההולכה הפנימית

מיקי לוי: אני מניחה שאביהו ידע לדבר על התקנים, על התקן שמנסים לבחון במשרד האנרגיה

מיקי לוי:  בטח הוא ידע להגיד טוב ממני את הנושא של התקן

מיקי לוי: פיקוד העורף, בבקשה

איתי זמיר: איתי זמיר, ראש ענף התרעה וטכנולוגיה בפיקוד העורף

איתי זמיר:  אגע בסעיפי התרעה, כי זה גם מה שעלה מהדוח, ואמשיך את מה שזהר ציין

איתי זמיר:       מבחינתנו אפיינו ופיתחנו יחידה שמתחברת לערוץ ההתרעה ומספקת התרעה כלפי רעידת אדמה

איתי זמיר:  גם 'נופר', גם 'נופרית', שתי יחידות

איתי זמיר:  חיברנו בינואר 2022, את מערך ההתרעה הלאומי שכולל את כלל המפיצים: יישומון, טלוויזיה, רדיו, צופרים ואינטרנט למערכת תרועה של המכון

איתי זמיר:  בהתאם גם לתפיסה גם פיתחנו את הרכיב הרלוונטי לייצר את החיבור

איתי זמיר:  יצרנו התאמה בכלל המפיצים כדי שהאזרח יוכל להבחין שמדובר באיום של רעידת אדמה ולא איום אחר

איתי זמיר:  לצורך העניין בצופרים יישמע קובץ קול של כריזה עם צפירה עולה ויורדת ממש קצרה, ולאחר מכן, רעידת אדמה, רעידת אדמה, שלוש פעמים, כדי שהאזרח יבין

איתי זמיר:  עשינו התאמה ככה גם בשאר המפיצים, זה יישמע אותו הדבר ביישומי פיקוד העורף, אותו הדבר באמצעים של הנופר-נופרית שמותקנים במתקנים הספציפיים

איתי זמיר:  זה רגע בתוך מאמץ ההרתעה, זה מה שהתקדם מ-2018, זה באמת קרם עור וגידים ב-2022

איתי זמיר:  עד כאן

מיקי לוי: רשות חירום לאומית, רח"ל, בבקשה

אמיר יהב: אמיר יהב, מנהל ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה

אמיר יהב:  צוהריים טובים, אנחנו ברכנו מאוד על הדוח שיצא ב-2018

אמיר יהב:  לקחנו את הדוח הזה כתוכנית עבודה של ועדת ההיגוי

אמיר יהב:  הוועדה קיימה מספר דיונים בנושא של הדוח, פנינו לכל מנכ"ל במכתבים עם האחריות שלו לפי ההחלטות של רע"ד 2, ואל מול זה ההערות של דוח הביקורת

אמיר יהב:  וזה בעניין דוח הביקורת, החלטנו שאנחנו נעשה מעקב של ועדת ההיגוי לעניין הזה

אמיר יהב:  ברור שיש מעקב נוסף, אבל מבחינה מקצועית, ועדת ההיגוי ניהלה ומנהלת עדיין מעקב אחרי יישום הדוח

אמיר יהב:  מבחינת הדוח עצמו, מה שעשינו, זה מה שעשינו

אמיר יהב:      מעבר לזה, ועדת ההיגוי פעלה בנושאים נוספים שתחת אחריותה לקידום היערכות המדינה לרעידות אדמה

אמיר יהב:  ועסקנו בנושא של העלאת מודעות הציבור לצורך להיערך לרעידות אדמה

אמיר יהב:  יש פרויקט גדול שאנחנו עושים ביחד עם משרד החינוך שמסביר או שבעצם מתרגל את התלמידים כיצד צריך להגיב נכון בעת רעידת אדמה

אמיר יהב:  זה פרויקט גדול שמבוסס על תרגול במציאות מדומה

אמיר יהב:  וזה נכנס כחלק מתוכנית הלימודים של חטיבת הביניים

אמיר יהב:  הפרויקט התחיל בנובמבר, אנחנו מקווים שזה באמת יעשה את השינוי שאנחנו מצפים לו

אמיר יהב:       בנושא התרעה שדובר עליה כאן, ועדת ההיגוי קבעה את מדיניות ההתרעה לרעידות אדמה של מדינת ישראל

אמיר יהב:  הוחלט על מערך התרעה משולב שהוא בנוי ממערכות התרעה מקומיות, בערך 5,000 מערכות התרעה מקומיות שנמצאים בבתי הספר

אמיר יהב:  ובנוסף לזה, הוספנו יחד עם המכון הגיאולוגי בפיקוד העורף את מערכת תרועה

אמיר יהב:  זה בעצם נותן מערך התרעה טוב לתושבי מדינת ישראל

אמיר יהב:  בנוסף לזה הוספנו גם התרעה לצונאמי

אמיר יהב:  הצלחנו לממש אחרי תקופה לא קצרה של ניסיונות את הסכם שיתוף הפעולה שיש לנו עם מכון המחקר של האיחוד האירופי והצלחנו להביא את לב המערכת של מערכת ההתרעה לצונאמי שהתקנו בסוף 2018 במדינת ישראל, ועכשיו יש לנו מערך התרעה משופר

אמיר יהב:  דרך אגב, ברעידת האדמה הראשונה שהייתה בטורקיה היה צונאמי קטן בים התיכון

אמיר יהב:  אנחנו עסקנו בהתראות לצונאמי שהתקבלו

אמיר יהב:  לשמחתנו לא היה צריך להוציא התרעה ולכן לא הוצאנו התרעה

אמיר יהב:  אבל מערך ההתרעה בעניין הזה פעל ופעל טוב

אמיר יהב:       בנוסף לזה, אנחנו מקדמים את מרכז המומחים הלאומי להערכת נזקים מהירה אחרי רעידת אדמה בוועדת ההיגוי

אמיר יהב:  זה משהו שמתקדם יפה, אמנם לאט מדי, אבל מתקדם

אמיר יהב:  הקמנו ביחד עם שותפים, עם רשות העתיקות, גם עם אחרים, הקמנו יחידת חילוץ מקצועית מיוחדת שנקראת ה"קסדות הכחולות" שסוף סוף קמה

אמיר יהב:  היא מתמחה בחילוץ אנשים ומוצגים מאתרי מורשת תרבות שיכולים להיפגע

אמיר יהב:  עשינו סקר ואנחנו יודעים איזה אתרי מורשת תרבות עלולים להיפגע בזמן רעידת אדמה חזקה

אמיר יהב:       התחילה עבודה ממש לאחרונה, יחד עם משרד ראש הממשלה, לתכנן תוכניות לשיקום ארוך טווח אחרי רעידת אדמה

אמיר יהב:  זו עבודה ששותפים בה כל משרדי הממשלה, זו עבודה בין-משרדית גדולה מאוד שמובילים

אמיר יהב:  לקח לנו לא מעט שנים לנסות לעשות אותה, היום יש קשב שמה, וזה סוף-סוף מתחיל

אמיר יהב:  זאת עבודה גדולה מאוד, חיובית מאוד וחשובה למדינה

אמיר יהב:       בגדול, אני חושב שזהו

אמיר יהב:  יש עוד דברים - - - אנחנו פועלים יחד עם משרד השיכון בנושא של הכשרות מהנדסים למיון מבנים לאחר רעידת אדמה

אמיר יהב:  הוכשרו כבר כאלפיים מהנדסים

אמיר יהב:  זה לא מספיק, אבל אנחנו ממשיכים עם זה, זה לא משהו שנפסק

אמיר יהב:  אחרי רעידת אדמה צריך לעשות מיון מבנים, לראות אם אפשר להיכנס למבנים שלא קרסו

אמיר יהב:  ואת זה אנחנו רוצים שמהנדסים יעשו

אמיר יהב:  בעצם רק מהנדס שהוכשר בקורס של משרד השיכון, באמת יש לו את הידע לבוא ולהצביע על בית ולהגיד: בסדר, לבית הזה אפשר כרגע להיכנס

אמיר יהב:  זה כרגע הדברים

יצחק פרץ: 	הכשרנו גם את פיקוד העורף, את כל מהנדסי פיקוד העורף

אמיר יהב: הכשרנו גם בפיקוד עורף, עיקר הקאדר הגדול הוא של משרד השיכון ושל הרשויות המקומיות

מיקי לוי: כל כמה זמן ועדת ההיגוי התכנסה או מתכנסת?     

אמיר יהב: ועדת ההיגוי מתכנסת בערך אחת לחודשיים-שלושה

אמיר יהב:  היא עוסקת בנושאים מקצועיים

מיקי לוי: בפעם הקודמת שהתקיימה כאן ישיבה, היה גלוי לעין כל שאין תיאום בין המשרדים, בין הארגונים השונים, כל אחד עושה, אבל אין משהו שמתכלל

מיקי לוי:  עד כמה השתפרה המגמה הזאת מהדיון הקודם, מ-2020?     

אמיר יהב: עד כמה זה השתפר? אני חושב שזה השתפר

מיקי לוי: אתם עובדים בתיאום? אם אתם לא עובדים בתיאום – זאת בעיה שלי, אני צריך לפתור את זה

אמיר יהב: לא, זה לא

אמיר יהב:  בוועדת ההיגוי חברים כ-40 ארגונים

אמיר יהב:  התיאום נעשה בדיונים של הוועדה ודיונים נוספים, דיוני צד שהם לא דיוני הוועדה, דיונים מקצועיים

אמיר יהב:  זאת אומרת, התיאום בדרג הזה בהחלט מתקיים

אמיר יהב:  הוא התקיים גם לפני כן

אמיר יהב:  אני חושב שזו לא בהכרח הכוונה, אבל ברמה שלנו יש תיאום בקטע הזה

מיקי לוי: התקציב – עובד? חסר?     

אמיר יהב: חסר, וצומצם מ-2018

מיקי לוי: מה אגיד לכם – מה שכולם מציגים שהמדינה מאוד-מאוד מוכנה

מיקי לוי:  יש איזה שאלה - - -     

אמיר יהב: אני יכול שנייה אחת להתייחס להערה הזאת?     

מיקי לוי: כן

אמיר יהב: אני חושב שהדוח הוא מדויק, הדוח שעשה המבקר

מיקי לוי: אתה יכול להרגיע אותנו?     

אמיר יהב: לא

מיקי לוי: הבנתי

אמיר יהב: כשאנחנו מסתכלים על רעידת האדמה בטורקיה, אנחנו רואים שהפגיעה היא במרקם החיים כולו

אמיר יהב:  זאת אומרת, אי אפשר לצמצם את זה רק לחיזוק מבנים

מיקי לוי: חד משמעי

אמיר יהב: ואני חושב שמי שיושב כאן, כל הנציגים של הגופים שיושבים כאן, זאת ההוכחה, בסוף זה פוגע בכול

אמיר יהב:  וההיערכות היא לא רק אותם 5 מיליארד או כמה שנתנו מתוך 5 המיליארד, היא באמת היערכות שצריכה להיות בכל התחומים

אמיר יהב:  ואני מתחבר כמובן למה שאמר זהר פה, ההיערכות הנכונה היא צמצום הנזקים מראש

אמיר יהב:  זאת ההיערכות הנכונה לרעידות אדמה

מיקי לוי: מסכים

אמיר יהב: האם אנחנו שם? התשובה היא: לא מספיק טוב

מיקי לוי: הבנתי

מיקי לוי:  וגם חסרים תקציבים, אז בכלל אנחנו בפערים

מיקי לוי:  אני לא רוצה להתקיל אותך, אבל אתה יודע סדרי גודל של חוסר?     

אמיר יהב: של חוסר תקציב?     

מיקי לוי: בפעם הקודמת, כמה צומצם?     

אמיר יהב: בוועדת ההיגוי היה תקציב לפי החלטת ממשלה – 15,000,000, שזה חוץ מהתקציב של חיזוק מבני ציבור ושל ההתרעה

אמיר יהב:  זה פחות או יותר התקציב שהמדינה העמידה עד עכשיו להיערכות לרעידות אדמה, והוא צומצם ל-6,000,000

מיקי לוי: 6,000,000? פחות מחצי

מיקי לוי:  תודה

מיקי לוי:  פיקוד העורף, אתה יכול להגיד לנו, גדודים, אם זה סודי אל תגיד, או כמה מוקדים אתם מסוגלים לטפל בו זמנית? זה מורכב, כי זה בתי חולים שדה וזה אמצעים, אבל, סדר גודל?     

איתי זמיר: אני לא יכול להיכנס להקשרי הסד"כ

איתי זמיר:  אני יכול להגיד שפיקוד העורף עשה בשנתיים האחרונות עבודה מסודרת מאוד על מה שנקרא: מספיקות הסד"כ, כלומר, כמה סד"כ יש לנו, לכמה אתרים אנחנו יכולים לעמוד ולהתאים ובהתאם לכך גם להכשיר אותם ולצייד אותם

איתי זמיר:  אני לא יכול להיכנס לדיון הזה - - -     

מיקי לוי: אני מבקש דיון איתו בוועדת המשנה הסודית

מיקי לוי:  נבקש ממך להכין את כל הנתונים, לשבת איתנו חצי שעה-שעה, כדי לקבל את כל הנתונים, כדי שתהיה לנו תמונה כללית

מיקי לוי:  אני מקבל את זה שאלו דברים שלא צריכים להיחשף

מיקי לוי:  תודה לכם

מיקי לוי:      אריאל היימן, ממכון למחקר ביטחון לאומי, אני רוצה להזכיר לך, מכיוון שחיטטתי בדיונים הקודמים, אז אתה אמרת שהאיום הזה יותר גרוע מאיראן ועוד כל מיני מרעין בישן

מיקי לוי:  בוא תנסה להרגיע אותנו

אוריאל רייכמן: אני ממש לא רוצה להרגיע

אוריאל רייכמן:  שמי ד"ר אריאל היימן, גיאולוג, קולגה וחבר טוב של זהר שיושב שם, מהמכון למחקרי ביטחון לאומי

אוריאל רייכמן:  שאלת קודם אם אתה צריך להיות מודאג, לצערי הרב, אתה צריך להיות מודאג מאוד

אוריאל רייכמן:  חזרתי על זה בתקשורת בשבוע האחרון לא מעט פעמים, אני מציע לכל מקבלי ההחלטות לעקוב חמש דקות ביום אחרי מה שקורה בטורקיה היום

אוריאל רייכמן:  אמנם המבנים שלנו לא במצב של טורקיה, אבל אנחנו ברמת סיכון דומה לאפקט כמו שזהר הסביר את זה, אנחנו ברמת סיכון גבוהה לאירוע של רעידת אדמה בסדר הגודל הזה

אוריאל רייכמן:  ההבדל הגדול ביננו לבין טורקיה הוא שבטורקיה, קראתי ש-13,000,000 מושפעים מהאירוע הזה, יחסית לטורקיה זה מספר קטן

אוריאל רייכמן:  רעידה דומה בישראל תשפיע על כל מדינת ישראל

אוריאל רייכמן:  ולא יהיה איסטנבול ואנקרה שיעזרו לאזור קרמאנמרש ודיארבקיר, ואנחנו נצטרך לטפל כולנו בעצמנו

אוריאל רייכמן:  זה הבדל גדול מאוד ולכן רמת הסיכון מבחינתנו הרבה יותר גדולה

אוריאל רייכמן:       הדבר הנוסף שאני מנסה לאמרו אותו חזור ואמור הוא שאיננו צריכים להתעסק רק בהיערכות שאתם מדברים עליה בפגישה הזאת, אלא צריך גם להתעסק במה יקרה במדינת ישראל, מי ייקח אחריות, מה התוכניות לחמש דקות, ליום, ליומיים ולשבועיים הראשונים

אוריאל רייכמן:  ואחר כך לתוכנית שיקום ארוך טווח שסוף-סוף מתחילים להתעסק בה במשרד ראש הממשלה כפי שמנהל ועדת ההיגוי אמר לפני שתי דקות

אוריאל רייכמן:      אנחנו לא נמצאים במקום הזה שבה מדינת ישראל עוסקת בנושא הזה

אוריאל רייכמן:  קודם דיברה הנציגה ממל"ל ואמרה שהיא שלווה כי כולם נמצאים בדיון

אוריאל רייכמן:  אם תשאל את ועדת ההיגוי איפה היא יכולה להיות עכשיו, אז אמיר יהב, הוא ועדת ההיגוי

אוריאל רייכמן:  וקשה לו להיות גם בדיון במל"ל וגם בדיון אצלך

אוריאל רייכמן:  זה מראה רק את ההתייחסות של מדינת ישראל

אוריאל רייכמן:  שאל כמה אנשים מתעוררים בבוקר ומלוא עיסוקם הוא באיום האיראני וכמה אנשים מתעוררים בבוקר וכל עיסוקם הוא סיכון רעידת אדמה

אוריאל רייכמן:  האנשים היחידים שמתעוררים בבוקר לשאלה שלי, סיכון רעידת אדמה, זה אמיר שיושב מולך ועוזרתו הנאמנה שהיא כבר איתו שם בוועדה הזאת 20 שנה

אוריאל רייכמן:  אלה שני האנשים היחידים בבוקר שזה עיסוקם

אוריאל רייכמן:  יש הרבה אנשים שהם בוועדה של אמיר, פיקוד העורף, הוא עוסק בדברים, נוספים, אלה האנשים היחידים

אוריאל רייכמן:      לגבי החילוץ, אין צורך שתעשה דיון בוועדה הסודית עם פיקוד העורף, משום שאני אגיד לך מספר מוגזם של גדודים שנניח שקיימים לפיקוד העורף

אוריאל רייכמן:  נניח שקיימים לו 200 גדודים, נניח את זה, כמה מהגדודים האלה יכולים לטפל במבנים? תעשה חשבון בעצמך

אוריאל רייכמן:  באירוע שהיה ברמת החייל שהתמוטט שם חניון, לא בניין, שני גדודים הושקעו בטיפול הזה במשך שבוע

אוריאל רייכמן:  אז 200 גדודים יכולים לטפל ב-100 בניינים, אולי פחות

אוריאל רייכמן:  נא לזכור שמתוך - - - חלק לא - - - או יטפל במשפחתו

אוריאל רייכמן:  אכן - - - צריכים לבנות פיקוד העורף, זאת הטעות הראשונה שלנו, זה לא יקרה, ואנחנו צריכים להבין שמי שצריך לטפל זה אולי הרשות המקומית והקהילות

אוריאל רייכמן:  ואת זה צריך לחנך וכאן אני מגיע לנושא הכמעט לפני אחרון, וזה נושא החינוך

אוריאל רייכמן:       למרות מה שאמיר אמר ותבורך התוכנית של משרד החינוך שזה יפה וחשוב, לא נעשה מספיק כדי להסביר לקהל, לא נעשה

אוריאל רייכמן:  תשאל את האנשים שיושבים מסביבך בוועדה, מה הם יודעים על מה צריך להיות בהם בבית, איך הם נערכים באופן אישי, אם יש להם את הציוד שצריך להיות בבית, האם המשפחה שלהם תרגלה נקודת מפגש – כל הדברים האלה מצויים באתר של פיקוד העורף, לא צריך להמציא את הגלגל

אוריאל רייכמן:  מדינת ישראל לא מחנכת את תושביה לאירוע כזה

אוריאל רייכמן:  מתרגשת מאוד כשהוא קורה

אוריאל רייכמן:  ואני חושש שעכשיו עם כל הדברים האחרים שמעניינים את מדינת ישראל, הנושא הזה יהיה עוד דיון ועוד דיון, ויפוג

אוריאל רייכמן:  ושוב נחזור לעסוק בדברים חשובים שנעשים, כמו שאמיר תיאר

אוריאל רייכמן:  אבל זאת טיפה בים של הדברים שצריכים לעשות

אוריאל רייכמן:      לסיום, אתן לך דוגמה פעוטה ממערכת התרועה הנהדרת שהוקמה במכון הגיאולוגי, שכל מה שהיא יודעת היום זה לשלוח אות תרועה למדינת ישראל

אוריאל רייכמן:  למערכת הזאת יש פוטנציאל עצום שהכנסת שצריכה ראשונה לעסוק בזה, והיא לא עוסקת

אוריאל רייכמן:  ואתן לך דוגמאות: ברעידת אדמה, כדאי שרכבות תיעצרנה שלא תיפולנה מהמסילה, ברעידת אדמה כדאי שמטוסים לא ינחתו בשדה התעופה

אוריאל רייכמן:  ברעידת אדמה כדאי אולי שיסגרו גנרטורים, ברעידות אדמה כדאי שיסגרו מעליות שיעצרו בקומה הבאה, הכול אוטומטי

אוריאל רייכמן:  מערכת תרועה יכולה לשלוח את האות ובכל המבנים ובכל המקומות תהיה תגובה אוטומטית להתרעה הזאת

אוריאל רייכמן:       דוגמה חשובה נוספת, דובר קודם על גז – שיברים של גז ייסגרו אוטומטית, כך שהנזק שיקרה כשצינור ייקרע יהיה נזק מצומצם ולא נזק רחב

אוריאל רייכמן:  כדי שזה יקרה, כדי שמעליות תיעצרנה בעזריאלי, מישהו צריך לתת להם הנחיה, צריך לתקן תקנה, צריך אולי לתת להם תקציבים

אוריאל רייכמן:  זאת דוגמה אחת  - - - כשאני הייתי חבר ועדת ההיגוי הראשונה שקמה לפני 22 שנה, 22 שנה אנחנו עוסקים בנושא הזה, אני מנסה להתריע מתחת לכל עץ רענן, 20 שנה אני אומר: רעידת אדמה הרסנית במדינת ישראל עם נזקים גדולים זאת לא שאלה של האם, זאת רק שאלה של מתי

אוריאל רייכמן:       אדוני היושב-ראש, אני מקווה מאוד שאתה לא תרפה מהנושא ותנסה לעורר אותו בכל דרך

אוריאל רייכמן:  אני ואני מניח שעוד רבים שיושבים בחדר שם, לרשותך

אוריאל רייכמן:  ואני חושב שהדברים שמתארים שנעשים הם חשובים, אבל הם טיפה בים של הדברים החשובים: לחזק מבנים, להתכונן, ושכחתי דבר נוסף – להקים גוף אחד עם אחריות, סמכות ותפקידים שיטפל בהיערכות, בהתכוננות, בפעילות אחרי רעידת האדמה

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  בהמשך למה שאמרת, אני חושב שצריך להקים משרד

מיקי לוי:  יש שרים ללא תיק וראוי שאחד ייקח משרד מסוים ויתכלל את כל הנושא הזה

מיקי לוי:  זאת ספינת מטוסים ענקית ובנפשנו הדבר

מיקי לוי:  העובדה היא שלא מצליחים להזיז אותה שמאלה או ימינה כל כך הרבה שנים

מיקי לוי:       אני מבטיח לך שבעניין הזה אשתדל לפעול

אוריאל רייכמן: אתה צודק לחלוטין

אוריאל רייכמן:  הלוואי

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:       בבקשה, משרד החינוך מבקש לצאת, אז אתן לו ראשית לדבר

מיקי לוי:  בין שלוש לארבע דקות, בבקשה

זהר גבירצמן: ברשותך, אני צריך לצאת למל"ל, כמו ברוח דברי אריאל

מיקי לוי: תודה רבה לך על בואך, סייעת בידנו

מיקי לוי:  אם נצטרך נדע איך להתקשר

זהר גבירצמן: סמנכ"ל המכון פה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  בבקשה

אליהו מזור: שמי אריה מור, סמנכ"ל הביטחון והחירום במשרד החינוך

אליהו מזור:  חבר בוועדת ההיגוי ועוסק בזה כבר 20 שנה

אליהו מזור:  אנחנו פועלים בחמישה מישורים, כולם במניעה ואיבחון, וכמובן החלו לעשות דיונים לגבי מה יהיה ביום שאחרי

אליהו מזור:  הנושא הראשון, תורה ונהלים, זה דבר שקיים שנים בכל מערכת החינוך

אליהו מזור:  אבל הכי חשוב זה הטמעה, הכשרה בכל הרמות ותרגול בכל הרמות

אליהו מזור:  תרגלנו לפני שנתיים, השנה תרגלנו בכל פתיחת שנת לימודים

אליהו מזור:  השנה נתרגל גם בנובמבר

אליהו מזור:  כל שנה שנייה אנחנו מקפידים לתרגל את כל מערכת החינוך בשבוע חירום, פעם מלחמה, פעם רעידת אדמה

אליהו מזור:        הנושא השני, התקנת מערכות התרעה – כבר ב-2010 קיבלנו תקציב של 10,000,000 והתקנו כמעט 3,500 מערכות התרעה מקוריות, מתוך הבנה שלמערכת תרועה ייקח לה כמה שנים טובות, וזה מה שקרה, לקח עשר שנים להקים אותה

אליהו מזור:  מערכת תרועה, בהחלטת ממשלה, אמורה לחבר את המערכות המקומיות או לתת התרעה לבתי הספר, לא רק באמצעות הצופרים, כי בחלק מהמקומות לא שומעים ובנקודות מסוימות, מערכת ההתרעה המקומית אמורה להתריע יותר מוקדם, ואם אנחנו רוצים שיהיה להם עוד כמה שניות, זה נכון שההתרעה הזאת היא גם סף נמוך יותר

אליהו מזור:  אגב, בהתרעות האחרונות ברעידות האחרונות שהיו בטורקיה ובארץ, הם חלקם פעלו

אליהו מזור:  אנחנו רואים שיש בעיה עם חלק מהם, התחזוקה ברשויות המקומיות במערכות האלה לא הייתה טובה

אליהו מזור:  יצאנו למכרז ואנחנו הולכים לתקצב את התחזוקה שלהם על מנת שהתקציב שעשינו ומה שהתקנו באותם 3,500 מערכות לא ילכו לטמיון

אליהו מזור:  אנחנו מפצירים בוועדת ההיגוי לשנות את אותה החלטת ממשלה שקבעה להתקין מערכות בבתי הספר, כי תלמידים לא יושבים עם פלאפונים ויישומון כדי לקבל את ההתרעה הלאומית

אליהו מזור:  הכוונה באותה החלטת ממשלה שקבעה לשים נופרית או מכשיר שיקבל את ההתרעה מהמערכת הלאומית ויחובר למערכת הכריזה כדי שילדים יוכלו להתפנות

אליהו מזור:  לצורך העניין, תוקצב בזמנו 2,000 שקל למערכת, 10,000,000 מתקציב חיזוק מבנים

אליהו מזור:  מערכת כזו עולה 8,000, זה אומר שצריך פי ארבע, וצריכים לקבל החלטה – רוצים להתקין את זה או לא רוצים להתקין את זה

אליהו מזור:  עד היום אנחנו מפצירים וכותבים מכתבים, זה לא קרה

אליהו מזור:       נושא שלישי, זה הנושא של החילוץ

אליהו מזור:  דיברו פה, זה נורא חשוב, אנחנו רואים את הכאוס בטורקיה, בסוף הגדודים יבואו לכמה בניינים, כל בניין או כל בית ספר יהיה לעצמו

אליהו מזור:  אנחנו מכשירים גם את התלמידים ביסודי, אנחנו מכשירים – מה שאמר אמיר – יחד עם ועדת ההיגוי את חטיבות הביניים, אבל בעיקר אנחנו מכשירים את החטיבה עליונה, גם בהגשת עזרה ראשונה, את כולם, את כל שכבת כיתה י', וגם חילוץ קל יחד עם פיקוד העורף, יומיים הכשרה בבית הספר יחד עם פיקוד העורף

אליהו מזור:  יש קצת עננה על התקציב הזה, אנחנו מבקשים שזה לא ייפסק, אחרת לא יהיו תלמידים מוכשרים כדי לעזור, לפנות, גם בבית וגם בבתי הספר

אליהו מזור:  לצורך העניין, יחד עם פיקוד העורף אפיינו ארונות חילוץ עם ציוד מתאים

אליהו מזור:  התקנו ב-1,600 בתי ספר ארונות חילוץ, ואנחנו מתכוונים להמשיך להתקין בעוד 500 בתי ספר שכל חטיבות הביניים יהיה בהם ארונות

אליהו מזור:       חיזוק מבנים זה הדבר החשוב ביותר, הקריטי ביותר, יש תקציב של 80,000,000 שקל כל שנה

אליהו מזור:  התקציב הזה מנוצל במלואו

אליהו מזור:  ואתן לאילנית שהיא אחראית ממנהל הפיתוח במשרד החינוך לתאר בדיוק את כמות המבנים שנבדקו, את כמות המבנים שחוזקו, מה התוכניות לשנים הבאות בהתאם ל-35 שנה כפי שקבעה החלטת הממשלה

אילנית שושני: תודה אריה, אקח דקה אחת לתת ההתייחסות להערות המבקר בנושא חיזוק מבנים לרעידות אדמה, מוסדות חינוך

אילנית שושני:      אדוני היושב-ראש, מאז הליקויים שהוצגו בדוח בתחילת הדיון, משרד החינוך התקדם ובימים אלה אנחנו כנראה עוברים עוד ביקורת, אז אני מקווה שהנתונים שם ידויקו

אילנית שושני:  א', אנחנו כן מדייקים את רשימת מוסדות החינוך שצריכים לעבור חיזוק

אילנית שושני:  קיבלנו רשימה ב-2010 על פי סקר שנעשה ב-2007,2008

אילנית שושני:  אנחנו עושים עבודה סיזיפית עם הרשויות המקומיות, אני אישית מגיעה רשות-רשות, עוברת על רשימת המוסדות שרשומה בוועדה, ונמצאו המון נקודות שבהם הרשימה הזו אינה מדויקת

אילנית שושני:  כך שאותו היקף של 1,600 הולך ומתהדק ומדויק, אנחנו מעדכנים את ועדת ההיגוי כל הזמן ברשימה הזו

אילנית שושני:  כרגע אנחנו משערים על פי עבודה מדויקת, רשות-רשות – בערך 1,100 מוסדות חינוך שיזדקקו לחידוש וחיזוק

אילנית שושני:  מאז בוצעו 252 שלמעשה סיימנו, 87 עברו חיזוק

אילנית שושני:  משרד החינוך כן מונה בתוך אותם 252 את המבנים שנפסלו, כי אין כדאיות לחיזוק

אילנית שושני:  מעל 113 - - -     

מיקי לוי: לא כל כך הבנתי, 1,600 סוכם שהסכמנו

מיקי לוי:  זה מה שאמרת

מיקי לוי:  וחוזקו 87 מבנים, בתי ספר

אילנית שושני: אני ממשיכה, הפתרונות שהמשרד נותן הם לא רק חיזוק

אילנית שושני:  בגלל שיקולי כדאיות אנחנו גם פוסלים מבנים ובונים אותם מחדש

אילנית שושני:  כאן הנתונים הם עוד 113 בתי ספר אושרו לפסילה ולבנייה, חלקם כבר נבנו

אילנית שושני:  בנקודה הזו אבקש את עזרת הוועדה: חלק מהמוסדות שנפסלו וממתינים לבינוי חדש נמצאים אצלנו בהמתנה לתקצוב ומחסור הכיתות לבינוי חדש ידוע מוועדות אחרות

אילנית שושני:  ככל ויהיה תקציב ייחודי לנושא בינוי מוסדות חינוך שפסילתם אושרה, נהיה במקום יותר טוב

אילנית שושני:  אני צריכה לשים את הדברים על השולחן, יש עוד 234 מבנים שנמצאים בשלבי תכנון נוספים, כך שאנחנו – כן אומר שעשינו עבודה מדויקת גם על מבנים טרומיים, איתרנו במשרד החינוך כ-144 מוסדות שנבנו בשיטה טרומית, ולהם עשינו עבודה מדויקת של בדיקות מהירות יותר והחלטה על פסילה או שדרוג

אילנית שושני:  רובם ככולם, כמעט כולם מומלצים לבנייה מחדש, אין כדאיות השקעה שם

אילנית שושני:  עדכנו נהלים, עשינו לפני כחודשיים כנס גדול לכל ראשי הרשויות, שהיו בו מעל 100 נציגי מחלקות הנדסה ברשויות מקומיות

אילנית שושני:  בכנס הסברנו את כל הנהלים

אילנית שושני:  פתחנו את הטיפול בחיזוק מבנים לכל הארץ, לא רק הרצועות שהתחלנו איתם בתחילת הדרך, רצועות אחת עד חמש

אילנית שושני:  כיום אנחנו אחרי מספר פניות לרשויות, פתחנו את כל הארץ לטיפול בחיזוק מבנים לרעידות אדמה – מעל 600 בתי ספר, חוץ מאותם 480 שנמצאים ברצועות אחת עד חמש, נכנסו לרשימה

אליהו מזור: התוכנית היא 35 שנה

אילנית שושני: התוכנית מסתיימת ב-2035

אליהו מזור: 80,000,000

מיקי לוי: אני עדיין מודאג

אליהו מזור: כולם מודאגים

אילנית שושני: לא, בסדר, אני לא אומרת שעשיתי - - -     

מיקי לוי: אני מנסה לתכלל את המספרים

מיקי לוי:  יש 213 שנפסלו, 87 חוזקו, 1,600 הוכרזו

מיקי לוי:  זה אומר שב-1,600 מבנים ילדי מדינת ישראל מגיעים כל בוקר למבנים שאינם בטוחים

מיקי לוי:  יש למישהו אומץ להגיד לאותם הורים, איזה מבנה בתי ספר הם שולחים את הילדים שלהם – בית ספר X, Y או Z? אני מניח שאין לאף אחד מאיתנו אומץ לעשות את זה

מיקי לוי:      1,300 בתי ספר בנקודת התפר או המומחים יגידו איך להגדיר את זה, במקומות המועדים לפורענות, לא עונים על הציפיות

מיקי לוי:  זה אסון ברמה לאומית

מיקי לוי:  זה אסון, וזה ילדים

מיקי לוי:  אין לי רק טענות אליך, אנחנו באים לטענות לכולנו

מיקי לוי:       יש לי שאלה אישית: יש כסף, והכסף מיועד לראשי מועצות, לראשי ערים

מיקי לוי:  האם יש ראש עיר שאת אומרת לו – הנה 4,000,000, 5,000,000,000 או 7,000,000,000 לבית ספר חדש, תבנה, וזה נתקל בבעיות? אנחנו מבינים שאנחנו מדברים על לסיים את המהלך הזה בעוד 12, 13 שנים, זה המון, ואנחנו מכירים איך זה

מיקי לוי:  הרי נוסיף לזה עוד עשר שנים, אנחנו מכירים איך קורה דבר כזה

מיקי לוי:  הנה נגיע ל-20 שנה

מיקי לוי:  אלה שלומדים היום יתחתנו וכבר ישלחו את הילדים שלהם

מיקי לוי:  נורא

אילנית שושני: מבחינת שאלתך, כמובן שנושא הבינוי החדש, שוב, אם יהיה תקציב ייעודי לבניית בתי ספר שאושרה פסילתם, אז בוודאי שיצמצם את לוחות הזמנים משמעותית ולא יצטרכו להמתין עם החוסר הכללי של משר החינוך בכיתות חדשות

אילנית שושני:  זה משהו שאפשר לתת לו תג מחיר, מעל 80 בתי ספר אושרו לפסילה וטרם תוקצבו, ונמצאים בהליכי תכנון לבנייה חדשה

אילנית שושני:  בוודאי שהדבר הזה יכול מארבע שנים לצמצם אותו לשנתיים

אילנית שושני:  שוב, כאן זה עניין תקציבי, כמובן שרשות מקומית צריכה להירתם לאירוע הזה ולתעדף את בתי הספר האלה

אילנית שושני:       מבחינת משרד החינוך הפרויקט הזה הוא בעדיפות עליונה

אילנית שושני:  מעל 50% ממוסדות החינוך נמצאים בטיפול מתקדם שהצגתי אותו

אילנית שושני:  זו אמירה חשובה

אילנית שושני:  רצועות אחת עד חמש מטופלות ברמת רשות-רשות, בית ספר-בית ספר

אילנית שושני:  וכרגע הרצועות הבאות נכנסו לתוכנית

אילנית שושני:  לגבי מבנים טרומיים, נתתי לזה מיקוד מדויק

אילנית שושני:  אני לא אומרת שהכול מושלם, אבל מאז שצוינו הליקויים של הדוח, עשינו כברת דרך טובה וחשובה ושתוצאותיה ניכרים בשטח

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  ככל שאני עובר ויותר, אני משוכנע, בגלל שבנפשנו מדובר, שחס וחלילה אם יתרחש עלינו אסון בסדר הגדול הזה, צריך פה לא רשות ולא ועדת שרים, אלא צריך להקים משרד

מיקי לוי:  הוא יהיה יותר פעיל ומהותי מאשר כל מיני משרדי ממשלה שמוקמים פה חדשות לבקרים וסגני שרים ושרים

מיקי לוי:  כבר הגענו ל-34 שרים

מיקי לוי:  זה סתם מתוך אמוציות אישיות שלי

מיקי לוי:  ראש העיר מגדל העמק, מר אלי ברדה, בבקשה אדוני

אלי בן-דהן: שלום לך אדוני יושב-ראש הוועדה

אלי בן-דהן:  שלום לכל האנשים החשובים שנמצאים בחדר ועוסקים בנושא הכואב הזה והמתמשך הזה

אלי בן-דהן:  ב-1999, הייתה רעידת אדמה בטורקיה והוקמה ועדת שרים לענייני רעידות אדמה

אלי בן-דהן:  אפשר כמעט לומר שלאורך כל שנת הדור הזה, של 25 שנה שחלפו, אפשר לומר שלא נעשה כמעט דבר

אלי בן-דהן:  ב-2018, פרסם שר הביטחון, הנה המסמך מתוך האתר של משרד הביטחון, את תוכנית מגן העורף במסיבת עיתונאים לראשי הרשויות, עם תר"ש לעשר שנים לפחות, עם הקצאת משאבים, עם תוכנית עבודה סדורה

אלי בן-דהן:  אפשר גם על זה לומר שלא קרה כלום

אלי בן-דהן:  אני מחזיק ביד תוכנית חדשה של משרד השיכון, שמספר מה הוא עשה עד היום ומה הוא מתכוון לעשות בעוד כמה שנים

אלי בן-דהן:  במגדל העמק, על פי הנתונים שלהם יש 350 בניינים בסכנה לקריסה

אלי בן-דהן:  בתוכנית העובדה הזו של משרד השיכון, יש 15 בניינים בטיפול בשנים 2023 עד 2028

אלי בן-דהן:  אתם שומעים את המספר? 15 בניינים שיעברו חיזוק בשנים הקרובות, שזה ממש בדיחה עצובה

אלי בן-דהן:      אני רוצה לומר לך בכנות, אני כבר ראש עיר ותיק, זו הקדנציה החמישית שלי, נער הייתי וגם זקנתי ועברתי ממשלות ועברתי הרבה בעלי תפקידים, בצבא, במשרד החינוך, שמעתי את כל הסיפורים

אלי בן-דהן:  כל רעידת אדמה שקרתה במרחב, באזור, בעולם – הוצאנו מכתב למשרד השיכון, למשרד החינוך, לכל משרדי הממשלה, והתרענו ואמרנו שזו קריאת השכמה לעשות מעשה לאור דוח מבקר המדינה מ-2018

אלי בן-דהן:  וכולם שמעו

אלי בן-דהן:  נכון, בחמש השנים האחרונות או ארבע השנים האחרונות, היו חמש מערכות בחירות, והמערכת הייתה די משותקת עם קורונה באמצע, אבל זה טוב לוועדת חקירה שמדבר על הטיעונים לעונש

אלי בן-דהן:  מה שאני שומע בדיונים שאתמול הייתי בוועדת הפנים והיום פה, ויש לנו גם דיונים עם המל"ל, עם משרד הביטחון ועם משרד הפנים, זה כאילו נראה לי, נשמע לי כזה שאני רואה ושומע את ועדת הביקורת, ועדת החקירה שהוקמה לחקר האסון במירון, ששואלים את בעלי התפקידים שאלות והם עונים תשובות מלומדות, חכמות, משכילות, שבתוצאה שלהם בסוף אין שם שום דבר

אלי בן-דהן:       ומה קורה איתנו, ראשי הרשויות, אותם עשר ראשי רשויות שיושבות ומושפעות מהשבר הסורי-אפריקאי, איך אנחנו נעמוד מול התושבים שלנו? איך נחלץ אותם? כי גם לפי הערכת מומחים, בשעות הראשונות או בימים הראשונים, אף אחד לא יתפנה לעזור לנו

אלי בן-דהן:  הקמנו שש יחידות סע"ר – סיוע עצמי ראשוני – במגדל העמק שמבוססות על הקמת מתנדבים, זו יוזמה מקומית שלנו

אלי בן-דהן:  הקמנו שש יחידות שיתנו עזרה ראשונה לחילוץ, להציל נפש, נפש בישראל בשעות הזהב היקרות והקריטיות של השעות הראשונות של האירוע

אלי בן-דהן:  ואין לנו עם מי לדבר, אין לנו עם מי לדבר

אלי בן-דהן:  ואמרתי את זה אתמול ליושב-ראש ועדת הפנים, זה טוב שעושים דיון, וזה טוב שנותנים במה וחופש ביטוי פה לכולם, וכל אחד בא מציג ואומר, אבל אם לא תהיו על המשמר, אתה כיושב-ראש ועדת הביקורת והוא כוועדת הפנים, ואנחנו מול שרי הממשלה והממשלה, ואני אומר לך שהביקורת שלי היא לכל הממשלות לדורותיהן, אני לא עושה פה הנחות לאף אחד, כי בממשלה הקודמת פניתי, גם לממשלה לזו הקודמת, ולממשלות שקודמות פניתי ואני כל הזמן מתריע שיש פה סכנה מוחשית

אלי בן-דהן:        יש דרך, ישבנו עם המל"ל ובנינו תוכנית עבודה יחד עם משרד הפנים, רעיונות, אפשרויות, תקציבים – בואו נצא לדרך

אלי בן-דהן:  גם מה שתגידו שנעשה היום וגם תקציבים שתאשרו היום, הרי הם לא יקרו מחרתיים ויהיה פתרון

אלי בן-דהן:  גם ככה זה פתרון ארוך טווח עד שזה יקרה

אלי בן-דהן:  ולכן נדרש לעשות מעשה, ויפה שעה אחת קודם

אלי בן-דהן:  אנחנו נושאים תפילה לקדוש ברוך הוא, שלא יעמיד אותנו במבחן הניסיון, במבחן התרגול, במבחן המיומנות, במבחן הידע הרב שיש לנו, אבל נהיה חסרי כלים וחסרי אפשרויות בגלל שהקריסה תהיה באמת משמעותית

אלי בן-דהן:  וכמו שאמר פה מישהו, צריך לראות את התמונות בטורקיה ולהבין את המשמעות הקשה, שאם מתרחשת פה רעידת אדמה, מה זה עושה למדינת ישראל כולה, ובעיקר לאותם רשויות שמומחים קבעו שהם במצב סיכון מיוחד ביחס למיקומם על השבר הסורי-אפריקאי על אפיקיו

אלי בן-דהן:       אמרתי אתמול בוועדת הפנים, ואחזור על משהו שכבר אמרתי, שמה הקשר או המשותף בין רעידת אדמה בטורקיה לבין הסופה ברברה שחווינו לפני כמה זמן? שהקשר הוא שמדינת ישראל נמצאת בין תרדמת לברברת

אלי בן-דהן:  מצד אחד רדומים הרבה שנים, ומצד שני לא מפסיקים לדבר

אלי בן-דהן:  רק שאולי נעשה ואיך נעשה, בכל מה שצריך להגיד שהתקציב הזה שצריך להיות מופנה לרעידות אדמה, צריך להיות בבסיס התקציב שלא ניתן לשינוי וגם לא תלוי במצב רוח הפוליטי שמדינת ישראל נתונה בו

אלי בן-דהן:  כמו בחוויה שחווינו בארבע השנים האחרונות, חמש מערכות בחירות, שזה היה באמת שיא עולמי מאז הקמת מדינת ישראל

אלי בן-דהן:  גם את זה צריך להדגיש

אלי בן-דהן:  יש רעיונות

אלי בן-דהן:  למשל אנחנו במגדל העמק, אני בונה עיר חדשה של 6,000 יחידות דיור, אני לא דואג, הם יבנו לפי התקנים המחמירים של עמידה ברעידות אדמה, אני גם שכן של רמת דוד, אז גם מזה אנחנו נערכים

אלי בן-דהן:  אבל יש לי את המרקם הישן, ואנחנו מקדמים תוכניות של התחדשות עירונית

אלי בן-דהן:  אתה יודע איזה ויה דולורוזה אנחנו עוברים? אתה יודע שיש לי תוכנית שכבר שלוש שנים נמצאת בתכנון ובוועדה המחוזית היא תקועה

אלי בן-דהן:  אף אחד לא מזרז את אף אחד

אלי בן-דהן:  אין תקנים

אלי בן-דהן:  אין מוטיבציה

אלי בן-דהן:  אין רצון

אלי בן-דהן:  אין הבנת הסכנה

אלי בן-דהן:  אין הבנת האחריות

אלי בן-דהן:  ונותנים לנו, כראשי רשויות, להתמודד עם סיטואציה הכי בעיתית שיכולה להיות, שאנחנו נהיה חסרי אונים מול התושבים שלנו בבתים ובעיר שקרסה בגלל רעידת אדמה

אלי בן-דהן:       אמרנו שיש תוכניות עירונית, בואו תפשטו תהליכים, תבזרו סמכויות, תקצו תקציבים

אלי בן-דהן:  יש הרבה רעיונות מה לעשות ולא אמנה את כולם פה

אלי בן-דהן:  כבר ישבנו עם האנשים שפירטנו את התוכניות שלנו ואת הרעיונות שאותם צריך לתרגם לתוכנית סדורה כדי שנעשה מעשה, סוף-סוף, למען אזרחי מדינת ישראל ולא נצטרך להקים ועדת חקירה שכל אחד יתרץ בזמנו ובתורו ובדורו, למה הוא לא עשה, כי היו בחירות, כי לא היה תקציב מדינה, כי האוצר לא אישר, וזה לא יפתור לנו לאסוף את מתינו

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  הבנו את הדאגה שלך, דיברת בכאב מדם לבך

מיקי לוי:  אני מודה שאני לא יכול לפתור לך את כלל המכלול של ועדה מקומית ואישורי בנייה, אבל כן מתכוון לא לרדת מהעניין הזה

מיקי לוי:  אני כן מתכוון שצריך להקים משרד שיטפל באסונות טבע, ככל אסונות טבע – מצונאמי ועד סופה כזו או אחרת או עד רעידת אדמה

מיקי לוי:  בנפשנו הדבר

מיקי לוי:  הנזקים שיהיו לאחר מכן יהיו עשרות מונים יותר מההשקעה עצמה

מיקי לוי:       אני רוצה להודות לך, אדוני ראש העיר

אלי בן-דהן: תודה גם לך אדוני היושב-ראש

מיקי לוי: אנחנו לא נרד מהעניין הזה, אנחנו נקבע דיון המשך ומעקב

מיקי לוי:  אני מבטיח לכם שלא ייקח שלוש שנים או חמש שנים מאז הדיון הקודם

מיקי לוי:       משרד הבינוי והשיכון, דוח מנהלים קצר, בבקשה

מיקי לוי:  אתם גם שחקן מרכזי

מיקי לוי:  הגב' אסתי ליס?     

יצחק פרץ: יש פה כמה נציגים

מיקי לוי: תחליטו מי נותן לנו דוח מנהלים קצר וקולע מה עשיתם ומה אתם מתכוונים לעשות

מיקי לוי:  ומכיוון שאתם גם משרד השיכון ומשרד הפנים וכל רישיונות חידוש שנעשה בתוך הערים עצמן, מה שהעלה ראש העיר מגדל העמק, אולי זה אמנם לא שייך לוועדה הזאת, אבל אולי משפט וחצי

מיקי לוי:  אבל בעיקר למה ששייך לנושא רעידות האדמה

יצחק פרץ: נחלק את זה לכמה, התחדשות עירונית יצאה כרגע למל"ל, אבל בואו נתחיל בחיזוק מבנים

רחל שגיא: רחל שגיא, מנהלת תחום קהילה וצעירים וחיזוק מבנים

רחל שגיא:  אני עובדת באגף חיזוק מבנים, זה אגף חדש שהוקם במשרד בשנה האחרונה שהיה בעבר מרקם ותיק

רחל שגיא:  אגף מרקם ותיק – וראש העיר התייחס לזה – עוסק בחיזוק מבנים

רחל שגיא:  אנחנו מודאגים מאוד מהסכנות שכולם פירטו

רחל שגיא:  ולמעשה הנושא של חיזוק מבנה מגורים זה הכלי, לפי דעתי, כמעט המרכזי להציל חיים, כי רוב האנשים נמצאים רוב הזמן בבית

רחל שגיא:  יש לנו במדינה הרבה מאוד בניינים ישנים

רחל שגיא:  כל השיכונים שניבנו בשנות ה-50, ה-60, וה-70, שלא בתקן החדש

רחל שגיא:  עשו מיפוי בוועדה של אמיר יהב, הוועדה הבין-משרדית, ומיפו את התעדוף לעשרה ישובים שבקו התפר

רחל שגיא:  עד היום חיזקנו 91 מבני מגורים בתקציבים של המשרד

רחל שגיא:  ובאמת מדובר בכסף קטן, דובר על 280,000,000 שקל שהופעל לנושא הזה

רחל שגיא:  זה באמת כסף קטן ביחס להיקף הנדרש

רחל שגיא:  אנחנו מדברים על שתי רמות: רמה אחת, לטפל בעשרה ישובים בכל הבניינים שדובר בהם ושעשו מיפוי לגביהם, שזה 1,871 בניינים, שזה רמה אחת של סדר גודל הוצאה של 3

רחל שגיא: 5 עד 4 מיליארד שקל

רחל שגיא:       מכיוון שאין תוכנית ממשלתית ואין החלטת ממשלה לחיזוק מבנים ואין משאבים שהוקצו לנושא הזה באופן ייעודי, אז המשרד ממקורותיו ומכספיו המוגבלים, עוסק בחיזוק מבני מגורים שבהם יש רוב דיור ציבורי

רחל שגיא:  בבניינים בישובים האלה שמדובר בהם, בהם יש רוב דיור ציבורי

רחל שגיא:  כרגע מיפינו בניין-בניין, אנחנו יודעים בדיוק באיזה בניינים אנחנו עומדים לטפל

רחל שגיא:  מדובר ב-200 בניינים, מתוכם 15 במגדל העמק – מה שאמר ראש העיר – אבל לכל ישוב יש את הבניינים

רחל שגיא:  אבל אלה רק הבניינים שבהם יש רוב דיור ציבורי

רחל שגיא:  בהיקף התוכנית המוגבלת מאוד הזאת שאנחנו מקדמים ומיפינו ועשינו את ההכנות המפורטות, מדובר על תוכנית של 430,000,000 שקל

רחל שגיא:  שוב, היקף הפעילות יהיה תלוי בהיקף התקציבים

רחל שגיא:  אנחנו יכולים לבצע, יש לנו את הכלים לבצע, אנחנו מוכנים ומחכים שיגידו לנו לעשות את זה

רחל שגיא:  פשוט אין תקציב בהיקף מספק

רחל שגיא:       לידיעה כשמדובר על כלל המדינה, מדובר על היקף של כ-80,000 בניינים שדובר בהם שהם בסיכון להתמוטטות במצב של רעידות אדמה, כשיש רמות שונות של התמוטטות

רחל שגיא:  אבל בהתמוטטות שמסכנת חיים, מתוכם, כ-28,000 בניינים במצב של סיכון גבוה במיוחד

רחל שגיא:  שוב, זה עניין של היקף התקציב ורמת היכולת לעבוד בה

מיקי לוי: כמה מידי?      

רחל שגיא: 80,000 בניינים בכל הארץ, 28,000 בניינים שמופו שהם בסיכון גבוה במיוחד

רחל שגיא:  ואמקד עוד – 1,800 בניינים שמופו בעשרת הישובים של קו השבר הסורי-אפריקאי, שהם ממש בלב הבעיה

רחל שגיא:  הם לדעתנו המוקד העיקרי של הטיפול

מיקי לוי: כמה?     

רחל שגיא: 1,871 בניינים

רחל שגיא:  כאשר המשרד שלנו נערך כרגע לטפל רק ב-200, מכיוון שזה היקף התקציב שיש לנו כרגע

רחל שגיא:  אם יהיה יותר תקציב, אנחנו נטפל כמובן ונשמח לתת מענים הרבה יותר רחבים והרבה יותר מדינתיים

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אם יש לך משהו חשוב, אז בבקשה קצר וקולע, 40 שניות

יצחק פרץ: קצר

יצחק פרץ:  איזי לרר, מנהל אגף חירום ביטחון וחירום

יצחק פרץ:  אשלים את פיקוד העורף, הם ביצעו סקר על בסיס ההכשרה שלנו בנושא של מיון מבנים

יצחק פרץ:  עומרי מזרחי שנמצא פה הוא מהנדס הביסוס, הנתונים שהצלחנו להשיג באותם עשרת ישובים, יש לנו את ההשלמה עם אילת שעדיין לא בוצע שם סקר פיזי ממש, עברו בנין-בניין, זה בסביבות 1,800 מבנים

יצחק פרץ:  כמו שנאמר, אנחנו מטפלים רק בדיור ציבורי

יצחק פרץ:       קצת לגבי השלמה של היום שאחרי; אנחנו הכשרנו למעלה מ-2,500 מהנדסים בנושא של מיון מבנים

יצחק פרץ:  רוב הסיוע הבין-לאומי היום, שזה בעצם ההתנסות שלנו איך למיין את המבנים אחרי רעידת האדמה על מנת להעביר את האוכלוסייה, זה אותם משלחות שיצאו לחו"ל וכנראה שתצא משלחת שאולי תשולב עם המהנדסים שלי וגם עם פיקוד העורף

יצחק פרץ:  ואסתי תשלים פה של ההיערכות שלנו לדיור זמני ארוך טווח

מיקי לוי: קצר וקולע בבקשה, אני חייב לשמוע מהאוצר איפה הכסף

אתי לבני: יפה

אתי לבני:  אנחנו נערכים להקמת אתרי חירום לדיור זמני למחוסרי דיור לשלב ביניים, משנה והלאה, לתקופה של עד עשר שנים

אתי לבני:  מדובר באתרים שבנויים נכון להיום על מבנים יבילים

אתי לבני:  אנחנו צריכים תקציב נוסף לעשות פיילוט ולפתח טכנולוגיות חדשות - - -     

מיקי לוי: אחרי חלילה אסון מן הסוג הזה, כמה אתם מסוגלים לשכן?      

אתי לבני: אנחנו נערכים לפי נתונים שרח"ל נותנים לנו, לתת מענה לכל מחוסרי הדיור, אבל זה תלוי תקציב והחלטת ממשלה

מיקי לוי: תשמעי, יש כאן מספרים עצומים

מיקי לוי:  תגידי לי אם אתם עומדים בהם או לא

מיקי לוי:  יש כאן מספרים מבהילים

מיקי לוי:  רק מהמשרד שלכם, אחזור: 80,000 בניינים בכל הארץ בסכנה, 28,000 בסכנה מידית, 1,871 עכשיו, עכשיו

מיקי לוי:  אם אני מכפיל את התושבים, סליחה, איפה? מה התוכניות? בית מלון, אוהלים, קרוואנים, מה?     

אתי לבני: מה שאתה מדבר, בתי מלון, בתי ספר, אוהלים, מחנות צה"ל וכולי, זה מענה ראשוני

מיקי לוי: ויש תוכנית סדורה?     

אתי לבני: זה לא משהו שאנחנו - - -     

מיקי לוי: אני יכול לבוא מחר בבוקר לפגישה, יש תוכנית סדורה, כן או לא?     

יצחק פרץ: אתקן רגע, החלק הראשון הוא באחריות פס"ח – פינוי, סעד, חללים – משרד הפנים

יצחק פרץ:  החלק שלנו הוא השלב הבא

מיקי לוי: איך אני אוהב את זה, משרד על משרד וכולי

יצחק פרץ: לא, אבל זה ככה

מיקי לוי: לא, אני הייתי שם, אני מכיר את זה מקרוב

יצחק פרץ: אז מה שאנחנו - - - השלב הראשון זה פתרון סיוע בשכר דירה, שזה הפתרון המידי

מיקי לוי: איזה שכר דירה? איפה יהיו בתים להשכיר, על מה אתם מדברים? היום כבר אין בתים להשכיר

יצחק פרץ: תקשיב, בעלייה מאוקראינה הגיעו 70,000, כולם נקלטו בקהילה בסיוע לשכר דירה, ללא תנאים מוקדמים

יצחק פרץ:  מה שנקרא, לא בודקים אותם, לא כלום

יצחק פרץ:  זה חלק מהפתרון

מיקי לוי: חבר'ה, אתם אומרים לי: אנחנו לא בדיוק יודעים מה

מיקי לוי:  זה מה שאתם אומרים

מיקי לוי:  עזבו, שימו על השולחן

מיקי לוי:  הרי אם נתחיל לכסות כמו בצל, עוד דבר ועוד דבר, בסוף לא נמצא בה - - -     

יצחק פרץ: התוכנית של דיור זמני ארוך טווח צמוד ישוב, יש לנו פתרון ל-60,000 בתי אב

יצחק פרץ:  ויש לנו תוכניות - - -     

מיקי לוי: זה מה שרציתי לשמוע

מיקי לוי:  יש למשרד השיכון פתרון ל-60,000 בתי אב

מיקי לוי:  זה נרשם בפרוטוקול

יצחק פרץ: יש

מיקי לוי: אני אבוא אליכם בדרישות שחס וחלילה יקרה משהו

יצחק פרץ: אסתי מרכזת את זה

יצחק פרץ:  יש לנו תוכניות, יש לנו תיק מתודולוגיה

יצחק פרץ:  יש לנו איתור האתרים

יצחק פרץ:  יש לכל אתר תיק שטח  ואנחנו מתקפים את זה עם מינהל התכנון כל שנה וחצי

אתי לבני: אנחנו צריכים תקציב לפיילוט, אנחנו צריכים תקציב להכנסת טכנולוגיות חדשות  - - - האתרים

מיקי לוי: רואה כמה חשוב שיקום משרד

מיקי לוי:  משרד האוצר, אני נורא מצטער, אתה מקבל שמונה דקות

מיקי לוי:  אתה תגיד לנו איפה הכסף, מה קרה ל-5 מיליארד, כמה הוציאו, מה התקציב השנתי, לאן נעלם הכסף

מיקי לוי:  כל מה שאני יודע מתקופת היותי סגן שר האוצר

עשהאל צור: סליחה כבוד היושב-ראש שיצאתי, אני פשוט בעוד ועדה

מיקי לוי: זה בסדר

מיקי לוי:  אני לכסף ממתין בסבלנות

עשהאל צור: עשהאל צור, ממשרד האוצר

עשהאל צור:       משרד האוצר רואה בכל הנושא של היערכות לרעידות אדמה, הוא רואה את המענה העיקרי כמענה של התחדשות עירונית

עשהאל צור:  משרד האוצר יחד עם משרד השיכון, הרשות להתחדשות עירונית ועוד גופים, השקיע בשנים האחרונות למעלה מ-2 מיליארד שקלים בהתחדשות עירונית על כלל מרכיביה

עשהאל צור:  לפני שיתקפו אותי פה על זה שההתחדשות העירונית קורית היום בעיקר באזורי המרכז, זה כמובן נכון, רוב ההתחדשות העירונית קורית היום באזורי המרכז

עשהאל צור:  אבל גם אזורי המרכז מצויים בסכנה, גם אם בסכנה פחותה לעומת אותן עשר רשויות

מיקי לוי: אני רוצה להזכיר לך שבמרכז יש היתכנות כלכלית, בגלל זה כולם רצים

מיקי לוי:  זה לא חכמה גדולה

עשהאל צור: אני מקבל את דברי היושב-ראש - - -     

מיקי לוי: לא חכמה גדולה לעשות ברמת גן, גבעתיים, תל אביב ואפילו לא נתניה

עשהאל צור: זה בוודאי חכמה פחותה, אבל בכל זאת, היה צריך להשקיע שם הרבה כספים כדי שהדברים יקרו

מיקי לוי: מה כוללת התחדשות עירונית? חיזוקי בניינים?     

עשהאל צור: כשאנחנו אומרים התחדשות עירונית, בדרך כלל מתכוונים לתמ"א על סוגיה, תמ"א 1 או תמ"א 2 - - -     

מיקי לוי: פינוי בינוי

מיקי לוי:  רוב רובו של הכסף בא או מהקבלן עצמו או מהתושבים עצמם, כי יש לו היתכנות כלכלית למכור עוד עשר קומות

עשהאל צור: אדוני היושב-ראש, כמובן שבמקומות שבהם יש כדאיות כלכלית יותר קל לקדם את הדבר הזה

עשהאל צור:  אין שאלה בכלל

עשהאל צור:  עם זאת, גם שם היה צריך להשקיע מאות מיליוני שקלים ועד היום משקיעים

עשהאל צור:  כיום יש הסכמים עם הרבה רשויות מקומיות, שבלעדיהן הרבה מהפרויקטים שמקודמים היום לא היו מקודמים

עשהאל צור:  את זה חשוב להגיד

עשהאל צור:       לצד זאת, ועם כל הצער שבעליית מחירי הדיור שהייתה בשנים האחרונות, בסופו של דבר, הפן שהוא אולי חיובי אם אפשר לומר, כמובן שזו לא תוצאה רצויה, אבל אם כבר הייתה עליית מחירי דיור, יש הרבה מקומות שפעם עד לפני – ואם הוועדה הזאת הייתה מתכנסת והיא התכנסה כמוהן – שנתיים או שלוש דיברו שם על התחדשות עירונית, זה היה נשמע כמו מדע בדיוני

עשהאל צור:  והיום אנחנו רואים תוכניות שמתקדמות במקומות כמו אשקלון, כמו כרמיאל, כמו מקומות נוספים, שמגיעות לרף הכדאיות הכלכלית שאפשר לקדם בהם תוכניות התחדשות עירונית

עשהאל צור:  לצד זאת, אנחנו ערים לביקורת של תמ"א 38 שנועדה להיות תוכנית לעמידה בפני רעידות אדמה, היא בחלק מהמקומות החטיאה את מטרתה ובאמת ערכי הקרקע לא מאפשרים להביא למימוש, כי אין די כדאיות כלכלית

עשהאל צור:  עם זאת משרד השיכון ביחד עם משרד האוצר, השקיע בעשור האחרון כ-0

עשהאל צור: 5 מיליארד שקל בחיזוק ישיר של דירות

עשהאל צור:  כמובן שכשהמדינה משקיעה כסף בחיזוק דירות, היא הולכת בראש ובראשונה לדירות של המדינה, לדירות הדיור הציבורי

עשהאל צור:  כשאני אומר דירות הדיור הציבורי - - -     

יצחק פרץ: אתה לא מדויק

רחל שגיא: זה לא נכון, זה 280,000,000

עשהאל צור: אני אומר את הסכום שאני מכיר

רחל שגיא: אתה כולל שיפוץ, לא חיזוק

רחל שגיא:  שיפוץ

עשהאל צור: אני אומר את הסכום שאני מכיר

עשהאל צור:  וכמובן שהמדינה בראש ובראשונה הולכת לדירות שהן בבעלותה, דירות הדיור הציבורי, כמובן שככל שיש בניין שיש בו 80% דיירי דיור ציבורי ועוד 20%, כמובן שמחזקים את כל הבניין

עשהאל צור:  אבל בראש ובראשונה המדינה משקיעה את המשאבים בלחזק את הדירות שהן בבעלותה

עשהאל צור:  נושא שהיינו אתמול בוועדת הפנים כמה שעות, יש דיונים אצל המל"ל, וזה נושא שחשוב לנו להגיד אותו לכל המשרדים, וכמובן פה בוועדה החשובה: בסופו של דבר, האוצר אמנם אמון על התקציב, אבל דיוני התקציב שנערכים מול כל המשרדים השונים – אם זה משרד התחבורה, השיכון, החינוך, כל המשרדים הרלוונטיים – ובסופו של דבר כאשר מוצגות דרישות תקציביות כאלו ואחרות, הדרישות מתועדפות הרבה פעמים בסוף על ידי המשרדים

עשהאל צור:  חשוב שתצא פה קריאה, וגם אתמול בוועדת הפנים יצאה קריאה – על המשרדים לתעדף את הדבר הזה, לשים אותו בראש סדרי העדיפויות שלו

עשהאל צור:  וכמובן שבדיוני התקציב, העברנו את זה לצוותים הרלוונטיים

עשהאל צור:  לצערנו, הייתה תזכורת כואבת מאוד לנושא הזה בטורקיה

עשהאל צור:  אבל כמובן שצריכים שהמשרדים ישימו את הדברים האלה בראש סדרי העדיפויות שלהם, שזה ייכנס במסגרת התקציב לשנים 2023-2024, ושיינתן לזה ביטוי ראוי ומשמעותי לנושא הזה בתקציבי המשרדים השונים

מיקי לוי: באיזשהו מקום, כשעברתי על כל החומרים ויש הרבה חומרים, אני לא מתיימר לשלוט בכל, הופיע המספר: 5 מיליארד שקלים

מיקי לוי:  מה עם הכסף? איך הוא חולק? האם הוא בוצע? האם זה הועבר למשרדים עצמם? האם יש תת ביצוע? אני צוחק, הרי הכסף חזר אליכם

מיקי לוי:  הלוואי והיה

מיקי לוי:  תנסה להכניס אותנו לעניין הזה כדי שנדע, מה לבוא ולדרוש מהממשלה

מיקי לוי:  מה המדינה צריכה לעשות

מיקי לוי:  כל הזמן אני שומע: אין, אין, אין, ובסוף כשיתמוטטו ויהרגו אנשים? נתחיל להקים ועדה, במקרה הטוב פרלמנטרית, במקרה הרע ממלכתית, כדי לבדוק מה קרה ומי לא עשה מה

מיקי לוי:  בואו ננסה טיפה להקדים

מיקי לוי:  בואו נפסיק עם הפלסטרים ונעשה משהו, איזשהו ניתוח אולי כואב עכשיו, אבל הרבה יותר קל אחר כך

עשהאל צור: אני מקבל, שוב, סליחה שאני חוזר – אדוני היושב-ראש, אני חושב שהיכולת שלנו להתמודד עם הדבר הזה בצורה מקיפה חייבת לבוא מזה שכל אחד מהמשרדים השונים, ויש הרבה משרדים רלוונטיים לנושאים האלה, ישימו את הנושא בראש סדרי העדיפויות שלהם

עשהאל צור:  כמובן במסגרת דיוני התקציב שממש מתרחשים עכשיו, ויתעדף את הדבר הזה בראש סדרי העדיפויות שלו

מיקי לוי: למה מדינת ישראל, משרד האוצר, לא יכול לבוא ולהגיד: יש איקס מבנים, יש איקס בתי ספר

מיקי לוי:  אני מכיר את זה מדיוני התקציב

מיקי לוי:  אתה בא ואומר, משרד השיכון או לצורך העניין משרד החינוך, התקציב שלך, אני לא זוכר בדיוק עכשיו הוא איקס, משרד החינוך, אמנם נתנו לחינוך, הוא המשרד עם התקציב עם הגדול ביותר בפאי הזה או משרד השיכון שנמצא במקום רביעי או חמישי, יציב את זה בראש סדר העדיפויות שלו ואז זה על חשבון דברים אחרים

מיקי לוי:      למה מדינת ישראל לא שמה – אל תגידו אחר כך לא ידענו, הנה הוועדה אומרת לכם: התקציב הזה צריך לבוא מתוך המדינה, לא מתוך המשרדים

מיקי לוי:  אתם תבואו ותגידו: יש איקס בתים לחזק, המדינה לא עומדת בזה מתוך לא יודע מה

מיקי לוי:  רגע, אני חוזר למספרים שהיא נתנה לי: 80,000 בניינים ברמת התמוטטות מידית שנמצאים על קו התפר, אנחנו לא יכולים לתת את כל ה-80,000, אבל ניתן 28,000 שהם בסכנה מידית

מיקי לוי:  לא יכולים לתת אותם – ניתן 1,871 שהם עכשיו מתמוטטים

מיקי לוי:  אבל לפחות תיקחו אחריות

מיקי לוי:  אל תבואו עכשיו ותגידו לי: משרד השיכון, כמה תקציב אתם רוצים מתוך זה לחיזוק מבנים? משרד הפנים אותו דבר

מיקי לוי:  משרד החינוך – כמה בתי ספר יש לכם? למה משרד האוצר לא לוקח את המספרים האלה ברמה המדינית? מספיק להפיל את זה על המשרדים עצמם

מיקי לוי:  והמשרדים עצמם, מה הם עושים? אינם כאן ראשי הרשויות, השלטון המרכזי מפיל את האחריות על השלטון המקומי, המוניציפלי

מיקי לוי:  אולי תיקחו אחריות? תצא מפה קריאה שמדינת ישראל לא עושה מספיק כדי לשמור על שלום תושביה, על ביטחונם ודוחקת את הנושא הזה הצידה

מיקי לוי:  יבוא משרד האוצר ויגיד: היום בפאי הזה של – אני מברך אתכם על זה שהעליתם את התקציב על פי מה שאני יודע מהתקשורת ל-482 מיליארד, אם אינני טועה

מיקי לוי:  היה בזמני 400 מיליארד, עלה ל-410, עלה ל-442

מיקי לוי:  היה מתוכנן לשנה הזאת 462, והעליתם את זה 4

מיקי לוי: 87 או משהו כזה

רחל שגיא: 484

מיקי לוי: 484, אוקיי

מיקי לוי:  זכרוני לא טוב כמו שהיה תמול שלשום

מיקי לוי:       תבוא מדינת ישראל ותגיד: בתוך הפאי הגדול הזה, אני נותנת 2 מיליארד, אני נותנת 100 מיליון, אני נותנת מיליון, ואז תחלקו את זה בין האחריות במשרדים השונים

מיקי לוי:  תפסיקו עכשיו לבוא ולהגיד להם: תגישו לנו בקשה בבסיס התקציב ואנחנו נגיד לכם מה אנחנו נותנים לכם

מיקי לוי:  אני מכיר את הסיפור, תבוא ההפך

מיקי לוי:  תבואו ותגידו כמה אתם נותנים

מיקי לוי:  תיקחו אחריות

מיקי לוי:  ואני דורש ממשרד האוצר לקחת אחריות

מיקי לוי:  אל תפילו את זה על משרדי הממשלה שמפילים את זה על הרשויות המקומיות מחוסר ברירה

מיקי לוי:  ואז כמו שאמרו כאן אנשים, וכמו שאמר ראש העיר מגדל העמק ואחרים שנוכחים פה – לא נעשה דבר או נעשה מעט מאוד

מיקי לוי:       תעביר את המסר לשר האוצר, לראש אגף התקציבים

מיקי לוי:  אל תבקשו ממשרדי הממשלה לבוא ולהגיד כמה הם רוצים לנושא חיזוק מבנים לטובת רעידות אדמה

מיקי לוי:  תבואו ותגידו כמה האוצר מקצה על פי היכולות של מדינת ישראל, אז אנחנו יודעים שעם זה אנחנו צריכים להסתדר

מיקי לוי:  כי כשהם מגישים, ואנחנו, הייתי פעם אצלכם, יושבים איתם בדיוני תקציב, אז אנחנו: מה, מה אתה רוצה? מיליארד וחצי לחיזוקי

מיקי לוי:  מה פתאום

מיקי לוי:  אתן לך רק 7,000,000 – אני נותן סתם לדוגמה

מיקי לוי:  מה אתה רוצה, לדיור ציבורי איקס? לא, מה פתאום, אני נותן לך רק כך וכך

מיקי לוי:  תבואו ותגידו אתם, אני הופך את היוצרות, אני לא מתעסק עם שאר דיוני התקציב, אני מתעסק עם דיוני התקציב לנושא רעידות אדמה

מיקי לוי:  יבוא שר האוצר ויגיד כמה מדינת ישראל/ משרד האוצר מקציב לנושא חיזוק מבנים ורעידות אדמה

מיקי לוי:       יש דוחות נהדרים,  ברמת הבניין הבודד, גם של מבקר המדינה, גם של משרד השיכון וגם חלקו של משרד הפנים כי הוא עוסק בהתחדשות עירונית

מיקי לוי:  תבואו ותגידו כמה אתם נותנים

מיקי לוי:  וזה בסדר

מיקי לוי:  תבואו ותגידו כמה

מיקי לוי:  כי כשאתה מפיל עליהם, אני יודע מה יצא מזה

מיקי לוי:  אני מכיר את זה

מיקי לוי:  הייתי בדיוני תקציב

מיקי לוי:  זה מה שאני מבקש ממשרד האוצר

מיקי לוי:  להבהיר למשרד האוצר, להבהיר לראש אגף התקציבים – תבוא מדינת ישראל ותגיד כמה היא נותנת; כשהיא לוקחת את בתי הספר, את חיי ילדינו, את הערים על פי סדר עדיפויות

מיקי לוי:  ברור לי שכסף לא גדל על העצים

מיקי לוי:  אבל אתם תגידו, אל תגידו להם

מיקי לוי:  זו חכמה קטנה לבוא ולהגיד: תגידו לי כמה אתם רוצים, תכניסו את זה לבסיס התקציב

מיקי לוי:  ואז לדוגמה, אם למשרד השיכון אתה נותן לו 32, אתה אומר לו – תסתדרו

מיקי לוי:   בזה אי אפשר להסתדר

מיקי לוי:  משרד השיכון יכול להסתדר, לא לבנות בדיור הציבורי, ולא לבנות התחדשות, לכוון

מיקי לוי:  בנושא הזה הוא לא יכול להסתדר

מיקי לוי:  אתם לוקחים אחריות

מיקי לוי:  משרד האוצר, מדינת ישראל לוקחת אחריות

מיקי לוי:  השלטון המרכזי

מיקי לוי:       אני מבקש ממך להעביר את זה

מיקי לוי:  אני מוציא את זה בסיכום שלי

מיקי לוי:  אני מוציא את זה לתקשורת

מיקי לוי:  אתם תצטרכו להתחיל לעבוד

מיקי לוי:  להגיד כמה מדינת ישראל נותנת לנושא חיזוק מבנים לאור האסון שקרה בטורקיה

מיקי לוי:  כל 100 שנים הוא מתדפק על דלתנו

מיקי לוי:  איפה רשמתי את זה – 1927

מיקי לוי:  תעשו את החשבון, במספרים במשרד האוצר אתם טובים

מיקי לוי:  אני מכיר אתכם היטב

מיקי לוי:  תעשו את החשבון אתם מתי זה אמור, מה הסטטיסטיקה שמתדפקת על דלתנו ברגע זה

מיקי לוי:       אני מצפה לראות בבסיס התקציב, תקציב ייעודי שלאחר מכן יחולק למסגרות, מרח"ל, למכון הגיאולוגי שאמר שחסר לו כסף לתחזק את המערכות שנותנות לנו התרעה על רעידות אדמה

מיקי לוי:  תגידו כמה כסף אתם נותנים במכלול, אחר כך תשבו ותחלקו אותו – למשרד הזה X, לרח"ל Y, למשטרת ישראל Z, למד"א סיוע כזה או אחר – תכף אשמע את מד"א, הם לא יעמדו בזה שהם צריכים לפנות אלפי פצועים, לא יעמדו בזה

מיקי לוי:  אני דורש שוב, השורה התחתונה, ממשרד האוצר, ממדינת ישראל, לבוא ולהגיד כמה הוא מתקצב

מיקי לוי:  ואתם הולכים לתקציב דו שנתי, אני מבין מה זה, אני מבין את היתרונות והחסרונות שלו

מיקי לוי:  תגידו כמה בתקציב הדו-שנתי הנוכחי, מדינת ישראל מתקצבת את הנושא הזה

מיקי לוי:  אל תפילו עליהם

מיקי לוי:  יבוא השר אחר כך, ויש לו מיליארד וחצי בעיות, אבל אם זה יהיה תקציב צבוע ובנפשנו הדבר – אני דורש תקציב צבוע

מיקי לוי:  נכון, אין לי מנופים, ואני לא יושב בדיוני התקציב, אבל זו הוועדה לביקורת המדינה ומונח על שולחן הוועדה לביקורת המדינה חיי אזרחיה

מיקי לוי:  קחו בחשבון

מיקי לוי:      תעביר את המסר לשר האוצר

מיקי לוי:  אני אומר לכם משרדי הממשלה: אל תגישו, אל תגישו כמה אתם רוצים – כי לא תקבלו

מיקי לוי:  שהשלטון המרכזי, משרד האוצר, יגיד כמה הוא מתקצב את כל נושא פתרון או נושא רעידות האדמה

מיקי לוי:  זהו

מיקי לוי:  אז אני מוכן לקבל שבמקום לחזק 100% יחזקו 20%, למה? השלטון המרכזי קבע, הוא קבע סדר עדיפויות, זה בסדר, אין לי בעיה

מיקי לוי:  אבל אל תבקשו

מיקי לוי:  אני אומר לכם: אל תבקשו

מיקי לוי:  אם אני תקציבאי או שר באחד המשרדים ואומר לאוצר: תן לי את מה שאתה חושב שאתה יכול לתת לי

מיקי לוי:  אני אעשה בכסף הכול והוא יהיה כסף צבוע, לא תוכלו להעביר אותו ששמאלה ימינה לשום דבר

מיקי לוי:  אני מבקש להעביר את הדיון הזה לראש אגף התקציבים, שיעביר אותו לשר האוצר, ששר האוצר יבוא ויגיד כמה הוא מתקצב את הנושא הזה

מיקי לוי:  זה מה שאני מבקש

מיקי לוי:       שכחתי לשאול אותך, אל תלך, מתוך אותם 5 מיליארד, כמה הוצאנו? היו 5 מיליארד שקל

עשהאל צור: אני לא יודע לענות תשובה שלמה לדבר הזה, זה מחולק בין המשרדים

עשהאל צור:  אני לא יודע לענות

מיקי לוי: אני מבקש שתעשו חשבון ותעבירו לוועדה

מיקי לוי:  אני לא מתכוון לרדת מזה

מיקי לוי:  אני אומר לכם

מיקי לוי:  אני הולך לדרוש הקמה של משרד שיהיה ממונה על אסונות טבע במדינת ישראל

מיקי לוי:  ראינו איך חול וגשם שוטפים קניון שלם בנהריה – עד היום לא הצלחנו לתגמל ולפצות את אותם אזרחים

מיקי לוי:  דווקא בנושא הביטוח יש התקדמות במדינת ישראל, ביטוח של הפרט לרעידות אדמה, הוא משקיע מכספו

מיקי לוי:  המדינה לא עושה הרבה

מיקי לוי:  עשתה, אבל עשתה מעט מאוד

מיקי לוי:      ולכן אני אומר, יש משרדים או יש שרים ללא תיק? זה המשרד שצריך לקום

מיקי לוי:  המשרד לאסונות טבע ורעידות אדמה

מיקי לוי:  מזג האוויר משתנה בעולם, זה יבוא גם עלינו בכל מיני צורות

מיקי לוי:  זה יכול לבוא בשריפה גדולה, זה יכול לבוא בצונאמי, זה יכול לבוא בשיטפונות, זה יכול לבוא חלילה ברעידת אדמה

מיקי לוי:  ויהיו עשרות אלפי הרוגים

מיקי לוי:       תודה, אתה יכול ללכת

מיקי לוי:  אבל הדלת הראשונה כשאתה עולה לקומה שנייה, מול משרדו של סגן שר האוצר, מצד ימין, יש את הדלת של ראש אגף התקציבים ושל המנכ"ל – עלייה תדפוק ראשון

מיקי לוי:       משרד הפנים, אבל ממש עכשיו אחרי שפתרנו אולי, אחרי שהתכנסנו ככה לאיזושהי מדיניות, אז קצר וקולע כי האנשים שטרחו להגיע הנה ממד"א ומהמשטרה, ומכל המקומות, אני רוצה לתת להם לפחות דקה וחצי-שתיים כדי שיגידו משהו

מיקי לוי:  לא ראוי ולא מנומס להחזיר אותם ללא כלום

מיקי לוי:       בבקשה, משרד הפנים – דוח מנהלים קצר וקולע

רות שורץ חנוך: רות שורץ, סמנכ"ל רגולציה במינהל התכנון

רות שורץ חנוך:  אדוני, אני מייצגת את מינהל התכנון

רות שורץ חנוך:  עשהאל דיבר על ההתחדשות העירונית, לא ארחיב לגביה, אגיד שבינתיים אושרה חלופה לתמ"א 38, החלופה הזאת מאפשרת מכפילים קצת יותר גבוהים

רות שורץ חנוך:  יכול להיות שהחלופה הזאת לא תהיה רק באזור המרכז

רות שורץ חנוך:  במקביל – אפרופו העבודה שעשה משרד השיכון – אנחנו מכניסים לעבודה את הנושא של רישוי מהיר לחיזוק ומודל של מיגון הצפון

רות שורץ חנוך:  מה שעשינו במיגון לצפון, נעתיק את זה לחיזוק כך שההיתר יוכל לצאת תוך חודשיים-שלושה

רות שורץ חנוך:  אנחנו בוחנים, אגב מה שדיבר ראש העיר מגדל העמק, מסלול תיעדוף מהיר לתוכניות התחדשות עירונית

רות שורץ חנוך:  זה מה שאנחנו עשינו ועושים

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  משטרת ישראל בבקשה

יוסף ברץ: צוהריים טובים, יוסי בכר, ראש תחום רציפות תפקודית ואסונות טבע

יוסף ברץ:  מבחינת משטרת ישראל, נסקרו 61 מבנים שנבנו לפני 1980

יוסף ברץ:  מתוכם 56 מבנים נדרשים לתיקון וחיזוק ברמות שונות

יוסף ברץ:  מבחינת גנרציה, נדרשת תוספת למבנים בעלות של 40,000,000 שקל

יוסף ברץ:  מערכת אל-פסק למשל"טים בעלות של 6,000,000 שקל

יוסף ברץ:  סה"כ כולל החיזוק כ-150,000,000 שקל

יוסף ברץ:  לא התקבל תקציב

יוסף ברץ:  מה שאמר כבוד היושב-ראש, הנושא של צביעת תקציב עלה גם בוועדה של אתמול, ועדת הפנים והגנת הסביבה, מר יעקב אשר אמר את אותן מילים, שיש לצבוע תקציב ייחודי לנושא ולא כחלק מהתקציב הכולל

יוסף ברץ:  לא קיבלנו תקציב, אז לא נעשה שום דבר מבחינת חיזוק מבנים

יוסף ברץ:       מבחינת פעילויות שעשתה המשטרה, היא עשתה הרבה פעילויות וגם מהמחקר לביטחון לאומי נאמר שלא נעשתה הכוונה לאוכלוסייה, ומה עושים במקרה של רעידת אדמה, אז מבחינת המשטרה כן נעשה, הופצו סרטוני הסברה, הופצו פליירים, הופצו איגרות, במדיה האזרחית וגם דרך פיקוד העורף –ברקודים שמפנים למדיות של פיקוד העורף ושל המשטרה

יוסף ברץ:       נעשית עכשיו עבודה מטה בגלל המיבצוע של מערכת תרועה, לחבר אותה למערכות המשטרתיות ועל ידי כך גם לחבר את המגיבים הראשונים

יוסף ברץ:  כמו שאמרתי, תיקוף ריענון נהלים, פקודות, תחנות חלופיות, היערכות של יחידה לאירועי חירום, לא רק מבחינת רעידת אדמה, אלא כל אירועי החירום

יוסף ברץ:  וכמובן, קורסים שבהם מועברים הדרכות והכשרות בנושא רעידות אדמה

יוסף ברץ:  עד כאן

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  כיבוי אש בבקשה

ירון קורן: ירון קורן, אגף המבצעים

ירון קורן:  באשר לחיזוק מבנים: יש לנו 28 מבנים שנבנו לפני 1980, נסקרו 21 מבנים, שבעה לא נסקרו, 15 דורשים חיזוק בעלות מוערכת של 23,000,000 שקלים

ירון קורן:  שישה מבנים נמצאו עומדים בדרישות רעידות האדמה

ירון קורן:       עוד נושא חשוב שצריך לשים אותו פה על השולחן – רכבי החילוץ וההצלה שלנו

ירון קורן:  אנחנו מחזיקים בארץ 11 רכבים כאלה

ירון קורן:  הגיל הממוצע שלהם הוא למעלה מ-21 שנה

ירון קורן:  אלה הרכבים שיתנו בסוף מענה לאירועי הרס, לאירועי קריסה, אירועים מהותיים

ירון קורן:  עם זה אנחנו יוצאים למלחמה, אלה הכלים

ירון קורן:       עלויות מעורכות פה, כמובן מדובר במיליונים

ירון קורן:  גם רמות המלאי לרציפות התפקודית של התחנות, השוטף מדובר פה כאמור על לא מעט סכומים, ולכן גם אנחנו נידרש פה לחיזוק וסיוע כדי להיות מוכנים לאירוע הבא שנמצא בפתח

ירון קורן:       צריך להגיד שאנחנו לא נרדמנו בשמירה, רק היום, מחוז ירושלים שלנו תרגל תרגיל הרס ללא קשר לאירוע בטורקיה, תרגיל שתוכנן כבר מראש

ירון קורן:  אנחנו מתרגלים ומנסים להיערך, אבל עדיין הפערים הם כאלה שמצריכים סיוע

מיקי לוי: תודה

מיקי לוי:  אשאל משהו מניסיוני האישי, אני בוגר הקריסה של אולמי ורסאי, אני נושא את הצלקת הזאת על גבי

מיקי לוי:  יש תרגולת בין פיקוד העורף לבין כיבוי אש? תיאום עמדות? עם המשטרה כן אני חושב

מיקי לוי:  כן?     

ירון קורן: כן

ירון קורן:  חד משמעי

מיקי לוי: בסדר גמור

מיקי לוי:  תודה רבה

מיקי לוי:      המשרד לביטחון לאומי, המשנה למנכ"ל, בבקשה ידידי

אליעזר רזנבאום: אחר הצוהריים טובים, בהמשך למה שנאמר כאן על ידי משטרת ישראל וכיבוי אש

אליעזר רזנבאום:  א' יש לנו את שירות בתי הסוהר, ושירות בתי הסוהר, למי שמכיר, המתקנים שם לצערי, חלקם ישנים

אליעזר רזנבאום:  ושם יש לנו אומדן של כ-250,000,000 שקל כדי לחזק את אותם מבנים

אליעזר רזנבאום:  השר לביטחון לאומי קיים בשבוע שעבר – אחרי האירוע בטורקיה – דיון חירום עם כל הגורמים, כולל המל"ל וכולי

אליעזר רזנבאום:  הוא הנחה לרכז את כל הצרכים של הגופים שלנו

אליעזר רזנבאום:  ריכזנו אותם ואנחנו עושים את הכול מבחינה תקציבית להחיל את הטיפול בפערים שלנו אל מול התקציב שאנחנו מיועדים לקבל, גם בהסכם הקואליציוני, להחיל בתוכו חלק גדול מהפערים

אליעזר רזנבאום:  כפי שנאמר כאן, גם חיזוק מבנים וגם הנושא של רציפות תפקודית

אליעזר רזנבאום:       צריך לזכור שהמשרד לביטחון לאומי, יש לו אחריות גם למאמץ הצלת החיים ב-24/48/72 שעות ראשונות, תלוי בהיקף

אליעזר רזנבאום:  אם לאחר מכן – ואתה מכיר את זה אדוני היושב-ראש – תעבור האחריות לשר הביטחון ולצה"ל, תלוי בהיקף

אליעזר רזנבאום:  ברור לגמרי שיש לנו אחריות למאמץ הצלת החיים ולרציפות התפקודית של מאמץ הצלת החיים

אליעזר רזנבאום:  ולכן, גם המגיבים הראשונים שלנו חייבים להיות בכשירות

אליעזר רזנבאום:  ואותם פערים שציין נציג כיבוי אש, אנחנו מטפלים בהם, אם זה גנרציה ואם זה מלאי ציוד וציוד חילוץ וכל מה שקשור בזה

אליעזר רזנבאום:       אני מקווה מאוד שתקציב 2023- 2024 יהיה כזה שנוכל לצמצם באופן משמעותי את הפערים

אליעזר רזנבאום:  מבחינת המוכנות, קיימנו בנובמבר האחרון יום עיון ורח"ל קיימו מש"מ – משחק מלחמה – בהחלט מקיף וממצא כי לא היה תרגיל

אליעזר רזנבאום:  כך שאנחנו מטפלים באופן שוטף במוכנות

אליעזר רזנבאום:       בנושא של חיזוק מבנים, לצערי פחות, כי לא עמדו בידינו התקציבים

אליעזר רזנבאום:  אני מקווה מאוד שזה כן יקרה בתקציב הבא עלינו לטובה בחודשים הקרובים

אליעזר רזנבאום:  תודה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אני לא יודע מה תרגלתם

מיקי לוי:  אבל סתם הערת אגב, לפי מה שפורסם בטורקיה, כמובן שהצלת חיים זה במקום ראשון, אבל לאחר מכן היו אירועי ביזה שזה פוגע איכשהו בחוסן הלאומי, מבייש את מי שזה קורה אצלו

מיקי לוי:  אז אם אתם לוקחים את זה בחשבון, זה בסדר

מיקי לוי:      משרד הבריאות ולאחר מכן מד"א

מיקי לוי:  תגיד לנו כמה בתי חולים, כדי שיותר נדאג, מה שנקרא

דוד שיפמן: שמש דוד, מנהל תשתיות הנדסיות של משרד הבריאות

דוד שיפמן:  כמו שהתייחסו פה, אנחנו מדברים פה על הנקודות האקוטיות של השבר הסורי-אפריקאי

דוד שיפמן:  אני אמנה מספר בתי חולים שנמצאים בדיוק על אותו ציר, זה מתחיל מזיו ופורייה, בית החולים האיטלקי, הסקוטי, הצרפתי בנצרת, בית חולים העמק, יש לנו בחיפה את בית חולים כרמל, בני ציון ורמב"ם; בית חולים סורוקה בבאר שבע וכמובן יוספטל שלא מזמן גם חווה רעידת אדמה

מיקי לוי: כמה מהם לא עומדים בתקן?     

דוד שיפמן: מבחינת עמידה בתקן, מרבית בתי החולים נבנו לפני 1980

דוד שיפמן:  התחלנו בתהליך של מיגון מוסדות רפואה על פני ציר הזמן, עוד משנת 2013

דוד שיפמן:  עם קבלת הדוח ב-2018, הוקצו בהתחלה 60,000,000 שבהם שוקמו או יותר נכון מוגנו שלושה בתי חולים: בני ציון, זיו ובבאר שבע

דוד שיפמן:  אנחנו נמצאים בביצוע של המשך שיקום, בסביבות 350,000,000, ממשיכים עם בית חולים זיו, בית חולים פורייה ובית חולים רמב"ם

דוד שיפמן:  חשוב מאוד לציין שהתקציב שהוקצה לדברים האלה הוא אך ורק למוסדות רפואה ממשלתיים

דוד שיפמן:  בתי חולים לא ממשלתיים, התקציב הוא עדיין, בוא נגיד, נעלם

דוד שיפמן:       לנו נידרש להמשיך לשקם או למגן בתי חולים ממשלתיים בשנת 2023-2024, כ-200,000,000 נוספים

דוד שיפמן:  כאן אני חייב לשים דגש נוסף – לא מדובר רק על המוסד הרפואי, מדובר גם על תשתיות הנדסיות

דוד שיפמן:  מדובר על מיגון של צוברי חמצן

דוד שיפמן:  מדובר על מיגון מאגרי מים

דוד שיפמן:  מדובר על מיגון הגנרציה

דוד שיפמן:  אלה דברים שדורשים מאתנו עוד כמה מיליונים

דוד שיפמן:  רק לאחרונה יצא לנו דוח, סליחה, הוא עדיין לא יצא אבל הוא בתכתובת מול מבקר המדינה, רק על מיגון מאגרי המים במוסדות רפואה

דוד שיפמן:  רק בנקודה הזאת אנחנו בחסר של 28,000,000 למיגון מאגרי המים

דוד שיפמן:  בית החולים מיועד לתפקוד בזמן אירוע חירום ל-72 שעות

דוד שיפמן:  אני יודע בדיוק איך יהיה בפער של קריסת המערכות המרכזיות כמו מאגרי המים או צוברי החמצן, שזה לב לבו של המוסד הרפואי

דוד שיפמן:  ולכן לטעמי אנחנו כרגע נמצאים בגיבוש תקציבים ל-2023-2024, בסביבות 200,000,000 ש"ח

דוד שיפמן:  יחד עם זאת אם אנחנו נצטרך לפרוס את מיגון כל מוסדות הרפואה בארץ, אנחנו מדברים על כמה מאות מיליונים אם לא מיליארדים

דוד שיפמן:       חשוב לציין מכיוון שהנושא הזה הוא די ענק, בימים אלה מוקמת ועדה משותפת בין פיקוד העורף מדור רעידות אדמה יחד עם האגף לשעת החירום ויחד עם מינהל התכנון במשרד הבריאות, שהמטרה שלהם היא לנסות לכמת ולערוך את כל מוסדות הרפואה בארץ

דוד שיפמן:  להערכתי, דרכי הפעולה והאומדנים יגיעו לכמה מאות מיליונים

מיקי לוי: הודעת

מיקי לוי:  מד"א בבקשה, גם דוח קצר

גיל מושקוביץ: כמו שאתה יודע, אדוני היושב-ראש, גם מתפקידך הרבים והקודמים, עוד מיהותך מפקד מחוז ירושלים, מד"א אינו מתוקצב בחירום, אין שום תקציב למד"א בחירום

גיל מושקוביץ:  לכן יש למד"א קושי להיערך לתרחישים השונים

גיל מושקוביץ:  ויחד עם זאת, בשעות והימים הראשונים של אירוע רעידת אדמה, מד"א הוא היחיד שרלוונטי לנפגעים בעורף

גיל מושקוביץ:  מד"א הוא היחיד שיוכל לתת מענה ולתת סיוע רפואי לאוכלוסייה הנפגעת

גיל מושקוביץ:  הצבא, פיקוד העורף, על כל יכולותיו ייכנס לעבודה, במקרה הטוב, תוך 48 שעות וכנראה שזה ייקח הרבה יותר – 72 או 96 שעות

גיל מושקוביץ:       הגשנו תוכנית להקמת נט"רים – נקודות טיפול ראשוניות לאירוע רעידת אדמה

גיל מושקוביץ:  התוכנית אושרה עוד ב-2015 במשרד הבריאות

גיל מושקוביץ:  היא תורגלה ונוסתה ב-2017, 2018, אבל מאז שהיא אושרה ותורגלה היא לא תוקצבה

גיל מושקוביץ:  הנושא עדיין עומד פתוח

גיל מושקוביץ:  התוכנית הזאת היא תוכנית שמד"א יקים באירוע של רעידת אדמה, 150 נקודות טיפול ראשוניות, שהתכלית שלהן זה טיפול קודם כל בנפגעים הזמינים שנמצאים בסמוך לאתרי ההרס, בשכונות שלהם, ליד הבתים שלהם

גיל מושקוביץ:  מאחר ובתי החולים יתקשו מאוד, וגם אם לא יקרסו, הם יתקשו מאוד לטפל בעשרות אלפי הנפגעים

גיל מושקוביץ:  התוכנית הזאת אמורה לטפל בסביבות 30,000 נפגעים קל וכמה מאות נפגעים קשה

גיל מושקוביץ:  להשהות אותם עד העברתם לבתי חולים המרוחקים, כי כנראה שבתי החולים באזורי ההרס לא יוכלו לקלוט אותם

גיל מושקוביץ:  כאמור, התוכנית הזאת בנויה ומוכנה להפעלה, רק לא מתוקצבת

גיל מושקוביץ:       מבחינת מבני מד"א, עשינו מיפוי לפני מספר שנים

גיל מושקוביץ:  נדרש 20,000,000 שקל לחזק את תחנות מד"א שנבנו לפני 1981

גיל מושקוביץ:  לצערי גופים אחרים לפחות מופיעים איפשהו עם איזה שורה בתקציב לנושא הזה, אנחנו אפילו לא מופיעים שמה

גיל מושקוביץ:  מד"א הוא כאמור גם אגודת צלב אדום, אנחנו חברים באגודה הבין-לאומית של הצלב האדום

גיל מושקוביץ:  אנחנו אמורים ביחד עם הצלב האדום הבין-לאומי לסייע בהעברת הסיוע הבין-לאומי הרפואי למדינת ישראל

גיל מושקוביץ:  אנחנו שולחים צוותים שלנו גם לאירוע רעידת האדמה האחרון בטורקיה

גיל מושקוביץ:  צוותים שלנו, פרמדיקים שלנו עבדו ועדיין עובדים בבית חולים שדה שנפרס בטורקיה יחד עם צה"ל

גיל מושקוביץ:       מבחינת מנות הדם, כמו שאתה יודע, הקמנו בנק דם חדש מכספי תורמים שלנו בעלות של מאות מיליוני שקלים

גיל מושקוביץ:  בנק הדם הזה מתאים ומוגן, ערוך גם לאירוע של רעידת אדמה

גיל מושקוביץ:  עדיין לא נכנסנו אליו, יש לזה תהליכים של ולידציה

גיל מושקוביץ:  אני מקווה שעד סוף השנה אנחנו נסיים העברה אליו ואז לפחות מלאי הדם עצמו יהיה מוגן

גיל מושקוביץ:  יחד עם זאת, באירוע של רעידת אדמה יהיה פער בהתרמות דם, נדרש הסכם בין-מדינתי לייבוא מנות דם בין מדינת ישראל לבנקי דם באירופה

גיל מושקוביץ:  הנושא הזה עדיין לא נסגר, להבנתי הוא בטיפול של משרד החוץ ומשרד הבריאות, בהובלה של המל"ל או רח"ל

רונן בשארי: רח"ל

גיל מושקוביץ: עד כאן

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  גם פה יש מקום לדאגה

מיקי לוי:  המשרד להגנת הסביבה

לילך פדלון: המשרד להגנת הסביבה

לילך פדלון:  לילך פדלון, ראש המערך הלאומי לחומרים מסוכנים וחירום

לילך פדלון:  במשרד מיפינו את כל המפעלים המסוכנים שנדרשים בבחינת עמידות בפני רעידות אדמה

לילך פדלון:  המספרים הם 1,256 מפעלים שנדרשים בעצם בבחינה מעמיקה לנושא הזה

לילך פדלון:  לצערי הרב אני אומרת בדאגה רבה, שבשל העובדה שיש לנו תקן אחד בלבד בכל הארץ שמטפל בנושא הזה, עד היום הספקנו להשלים רק 100 מפעלים בלבד

לילך פדלון:  יש לנו 150 מפעלים שקיבלו את התנאים שלנו, ונכון לעכשיו יש 100 מפעלים שנמצאים, שעומדים בפני רעידת אדמה, ועוד 50 נמצאים בשלבים כאלו ואחרים

לילך פדלון:  ובמצב העניינים הנוכחי, כל זמן שאנחנו ממשיכים בקצב הנוכחי ולא מקשיבים לבקשתנו שבוצעה פעם אחרי פעם אחרי פעם, גם מאגף התקציבים, גם מול רח"ל וגם מול שאר הגורמים הנוספים מבחינת הקצאת תקנים, אנחנו נמצא את עצמנו רק עוד 60 או 70 שנה משלימים את כל המפעלים שנדרשים לבחינה

לילך פדלון:       בנושא הזה אנחנו בחוק ההסדרים הקרוב, דורשים עוד שמונה תקנים נוספים בשביל שנוכל להשלים את המשימה הזו במהירות

לילך פדלון:  שניים מתוכם יהיו למטה, לכל הנושא של הרגולציה, בחינת סקרים ואישורים

לילך פדלון:  ועוד שישה תקנים נוספים לנושא של פיקוח במחוזות עצמם שיעשו את הפיקוח למפעלים עצמם, כדי לראות שבאמת העבודה בוצעה כמו שצריך

לילך פדלון:       יחד עם זאת, בגלל שאנחנו מבינים את החשיבות של העניין ואנחנו לא ממתינים לנושא הזה של התקנים, אז כן עשינו כמה פעולות

לילך פדלון:  הפעולה הראשונה, כתיבת מדריך פתרונות פשוטים

לילך פדלון:  כתבנו מדריך שמופנה למפעלים עצמם, בכדי שיוכלו לקחת ולבדוק מה הדברים שהם אמורים לעשות כדי להגביר את העמידות שלהם בפני רעידת אדמה ולא להמתין לתנאים שאמורים להגיע אליהם במהלך השנים הקרובות

לילך פדלון:  הדבר השני הוא סקר ויזואלי שהמפעלים עצמם יכולים ללכת בעקבות המדריך הזה ולראות באיזה מקומות בתוך המפעל עצמו יכולות להיות בעיות

לילך פדלון:      אנחנו מנגישים את הדבר הזה, אנחנו קוראים לו שירות לציבור

לילך פדלון:  זה לא חובה, זה וולונטרי לחלוטין

לילך פדלון:  אבל באחריות המפעלים לבדוק את זה

לילך פדלון:  זה איזשהו כלי נוסף שנתנו להם כדי שיוכלו להגביר את העמידות שלהם

לילך פדלון:  זה לא מחליף את העובדה שהמשרד שממונה על הנושא הזה, אנחנו המנחה הלאומי לחומרים מסוכנים, אמור להגיע ולתת את הדרישות שלו ולבדוק ולתת את האישור הסופי לזה שהמפעל עומד בפני רעידת אדמה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  תחבורה, דוח מנהלים קצר בבקשה

בן חמו: צוהריים טובים, מיכל קלה בן חמו, ראש אגף חירום במשרד התחבורה

בן חמו:  נמצאים איתי, מהנדס מנהל תשתיות, רשות שדות התעופה, חברת נתיבי ישראל וחברת נמלי ישראל

בן חמו:  אם נדרש לפירוט, הם יוכלו לתת

בן חמו:  אנחנו חברים בוועדת ההיגוי של רעידות אדמה, מונחים על ידי רשות חירום לאומית

בן חמו:  לכל הגופים שלנו יש תפיסות ותכניות

בן חמו:  והשנה – אמיר לא אמר את זה, אבל אני אגיד – המדינה נערכה לתרגיל בחודש נובמבר את גופי החירום וההצלה במשרדי הממשלה בנושא רעידות אדמה

בן חמו:  ועל כן אנחנו נערכים בהתאם לזה

בן חמו:  כמובן שיש בכל הרשויות ובמשרד צוותי סע"ר שמוכנים וערוכים לרעידת אדמה ופועלים בהתאם להחלטת ממשלה רע"ד 2, כל תהליכי האבחות בשגרה מוטמעים בתוך תוכניות העבודה של כל חברות התשתית אצלנו

בן חמו:       אחזור לדבריך בפתיח הדיון, דוח מבקר המדינה מ-2018 ומה תוקן מאז הדוח

בן חמו:  אגיד שהוזכרו שם ארבעה נושאים בתחום משרד התחבורה

בן חמו:  בין היתר, שדה תעופה נבטים; תשתיות הכבישים; רציף הדלק בחיפה ונושאים של רכבת ישראל

בן חמו:  בנושא נבטים, בשנה האחרונה התקיימו מספר דיונים רבים בין מערכת הביטחון לבין משרד התחבורה ורשות התעופה האזרחית

בן חמו:  ברמת מדינה הוחלט שהשדה הזה לא יהיה שדה לצרכים אזרחיים, בלי להיפרט ולהיכנס לנושאים

בן חמו:  כמו שאמרה הילה מהמל"ל, יש לנו יתרות מבחינה תעופתית

בן חמו:  יש לנו את שדה תעופה רמון, את נתב"ג ואם נדרש גם את שדה תעופה חיפה לכמויות קטנות של סחורות

בן חמו:  הוזכר פה שבחודש מרץ מתוכנן תרגיל סיוע בין-לאומי ומשרד התחבורה, רשות שדות התעופה וכל הרשויות הרלוונטיות מעורבים בתרגיל הזה

בן חמו:  זה בלי קשר לרעידות האדמה שקרו באירועים האחרונים

בן חמו:       בנושא של רציף הדלק בחיפה, רק לאחרונה בחודש מרץ 2022, התקבלה החלטת ממשלה שבין היתר עסקה בפיתוח מסוף התזקיקים בחיפה

בן חמו:  אחריות של חברת נמלי ישראל זה להשלים את המזח עד 2026

בן חמו:  יש גם נושאים באחריות, יחד עם משרד האנרגיה, תשתיות אנרגיה – להשלים את התקנים עד 2028

בן חמו:  מבחינת חברת נתיבי ישראל, הוזכרו מספר נושאים בדוח, בין היתר, חיזוק גשרים, מיפוי תשתיות בערים וברשויות מקומיות, תקן הנדסי לגשרים וכביש הכניסה לעיריית צפת

בן חמו:  בנושא מיפוי תשתיות בערים והרשויות המקומיות, ישבנו בזמנו, והחברים פה במבקר המדינה קיבלו את זה שחברת נתיבי ישראל אחראית על תשתית הכבישים הבין-עירונית ולא על תשתית הכבישים העירונית

בן חמו:  ולכן אנחנו לא אמונים על כתיבת תקן לתשתיות ולא אחראים על מיפוי התשתיות בתחום העירוני, לבנת היסוד זה הרשות המקומית

בן חמו:  גם אם אין וגם אם יש לה יכולות, הם אחראים על התשתיות התחבורתיות בתוך העיר

בן חמו:       בנושא של מיפוי הגשרים – דובר בזמנו בדוח על 70 גשרים לאחר מיפוי וכולי

בן חמו:  נותרנו עם שמונה גשרים שהם במירכאות הגשרים הבעייתיים

בן חמו:  כל הגשרים האלה בצורה כזו או אחרת נמצאים בתוכנית העבודה, נמצא פה חברי ארז, הוא יוכל להרחיב אם תרצו

מיקי לוי: ארצה, כי גשר מנתק אזור, גשר מנתק חבל ארץ

בן חמו: נכון

בן חמו:  הוא יוכל לפרט ולהמשיך, אם תרצו את מספרי הגשרים וכולי

בן חמו:  לעניין כביש הכניסה לעיר צפת, רחוב העצמאות, ראו שהעירייה לא יכולה לטפל בזה, זה הועבר לאחזקה, לטיפול של חברת נתיבי ישראל והכביש הזה מטופל ותחוזק

בן חמו:  ארז יפרט בנוסף אם צריך

בן חמו:      חברת רכבת ישראל, להבנתי הורדה מהדוח, כי כל תשתיות תוואי הרכבת מטופלות ונמצאות בתוכנית העבודה של חברת רכבת ישראל

בן חמו:  ראה ערך האירוע האחרון שהיה ב-6 בפברואר, לפני שפותחים את הציר, לפני שפותחים קו, אחרי כל רעידת משנה, נעשית בדיקה של התוואי ורק אחר כך נכנסת רכבת ישראל לפעולה

בן חמו:  דרך אגב, גם נציג הרכבת נמצא בזום

בן חמו:  כמובן שיש גיבוי לכל מרכזי השליטה, מרכז השליטה בלוד נבנה בכל התקנים המחמירים ביותר ועומד בתקן של רעידת אדמה

בן חמו:  כל הגשרים מעל תוואי הרכבת גם אלו שלא הוגדרו כאחריות הרכבת, נמצאים באחריות חטיבת התשתיות של חברת רכבת ישראל

בן חמו:  אם תרצה הרחבה נוספת, רק תגיד

מיקי לוי: זה בסדר

מיקי לוי:  רק רוצה לדעת מה נעשה עם שמונת הגשרים

מיקי לוי:  בבקשה

ארז סיקסיק: שלום, ארז סיקסיק, סמנכ"ל תפעול ואחזקה של נתיבי ישראל

ארז סיקסיק:  ראשית, יש לנו 606 גשרים בכבישים הבין-עירוניים

ארז סיקסיק:  שוב, זה הכבישים שבאחריותי, כי יש עוד רשויות או רשויות תמרור אחרות

ארז סיקסיק:  סך הכול שמונה גשרים מתוך 606 גשרים, אז מצבנו יחסית טוב

ארז סיקסיק:  כל השמונה האלה הם בתוכנית עבודה, חוץ מגשר אחד שבשנתיים הקרובות יסתיימו החיזוקים שלהם

ארז סיקסיק:  כבר עשינו בשנים האלה, מ-2018 ואפילו לפני, כבר חיזקנו גשרים, הכול מתקציבנו, מתקציב משרד התחבורה

ארז סיקסיק:  אפילו החלפנו גשרים

ארז סיקסיק:  כך שמצבנו בהקשר הזה טוב

ארז סיקסיק:       הדבר הנוסף שעשינו והוא חשוב מאוד, כי כמו שאמרת, לא רק גשר מנתק, יכול להיות שגם מדרון יגלוש ולשם דווקא אין תקנים

ארז סיקסיק:  אנחנו עוד לא יודעים בדיוק איזה מדרון יגלוש או איזה עיר תנותק

ארז סיקסיק:  אבל דברים שאנחנו עשינו במקביל, זה שמיפינו את כל צירי האורך והרוחב האסטרטגיים של מדינת ישראל

ארז סיקסיק:  הוצאנו ממש תיקי הסדרי תנועה שאומרים למשטרה, לצה"ל, לכל מי שצריך, את כל הצירים החלופיים; כולל כוח שהקמנו על בסיס ריתוק משקי שגם בקרות אירוע נוכל לצאת ולעשות מעקפים למקומות שאם יקרו שאנחנו לא ציפינו מראש

ארז סיקסיק:       וכמובן, דובר פה הרבה על תקציבים, אנחנו גם בתקציבים די מצומצמים עושים ככל יכולתנו

ארז סיקסיק:  נידרש לתקציבים גדולים יותר כדי לאפשר את הסגירות הטובה יותר

ארז סיקסיק:  אבל סך הכול, יש לנו גם כוחות בקרות אירוע, גם הכשרת מהנדסים, ואנחנו יחסית מוכנים לא רע למצב של רעידת אדמה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  קצת אור בקצה המנהרה אתה

מיקי לוי:       משרד האנרגיה, בבקשה

אביהו לוי: צוהריים טובים, אביהו לוי, מנהל תחום היערכות לחירום במשרד

אביהו לוי:  אתייחס לסעיפים שהיו בדוח

אביהו לוי:  לפני כן כבר זהר דיבר על הנושא של מיפוי הסכנה לצנרת הגז הטבעי בים

אביהו לוי:  באמת קיבלנו את העבודה מהמכון, ואנחנו בוחנים את האפשרות לקבל עבודה יותר מורחבת

אביהו לוי:  בכל מקרה, החברות כשהן מניחות – אגב, זה נכון גם ליבשה – הן עושות סקרים ובונות את הצנרת לפי הסיכון שקיים באותו אזור ולא בונים באותה רמה בכל המקומות, בדומה לתקן הבנייה של מבנים רגילים

אביהו לוי:           הדוח דיבר על

אביהו לוי:  ב-2018, היינו רק עם צינור גז אחד מהים שנכנס למדינה

אביהו לוי:  לשמחתנו כיום שני מאגרים נוספים מחוברים, כך שבהיבט הזה יש לנו יתירות, מאחד גדלנו לשלושה

אביהו לוי:  הסעיף הבא הוא כן במקרה שיש בעיות של ניתוק גז או מחסור בגז, אז גם פה, הדלק החלופי לתחנות הכוח, חלק היום מעל 60%, 70% מייצור החשמל הוא בגז טבעי

אביהו לוי:  באם תהיה הפסקה של הגז הטבעי, למעשה יש לנו תוכנית שבימים אלה כבר התחנות הגדולות, מעל 200 מגה וואט, שלא היו מחוברות לצנרת של סולר שהוא הדלק החלופי לגז הטבעי, החל מהשנה שתיים יחוברו ובשנתיים הבאות שאר התחנות

אביהו לוי:  אלה תחנות כוח מעל 200 מגה וואט שכבר בנויות או היו בתהליכי בנייה וקיבלו אישורים

אביהו לוי:  תחנות חדשות כבר ייבנו עם הצנרת הזאת להולכת דלק חלופי

אביהו לוי:       צוברי גפ"ם – גז פחממני מעובה – מישהו העלה את זה פה לפני כן, דוח הוועדה דיבר על זה שלא היה מיפוי של צוברי הגפ"ם, בעצם לכיבוי אש בעיקר, כמי שאמור לבוא ולכבות את השריפות אין את המיפוי הזה

אביהו לוי:  המשרד מאז כבר מיפה את צוברי הגז, הוא נמצא במערכת במשרד

אביהו לוי:  הוא עשה בשביל זה חוק שחייב את כל צרכני הגז, כל ספקי הגז – אנחנו מדברים על גז בישול לבתים – מדווחים למשרד על המיקום כדי להתקדם לשלב הבא של להעביר אותו לכיבוי אש, נותר רק הנושא של המידה של כיבוי אש ביכולת לשמור על המידע, זה מידע סודי מסחרי של החברות

אביהו לוי:  אנחנו בתהליכים מול כיבוי אש, הם מצדם כבר הציגו יכולת לעמוד בדרישות שלנו

אביהו לוי:  לנו נשאר להקים כספת ובעצם לשתף אותם במידע

אביהו לוי:       הנושא האחרון היה לגבי גפ"ם, שדיבר על מערכת לניתוק צוברים בהתרחש רעידת אדמה

אביהו לוי:  ואכן יש כזה, יש תו תקן ישראלי 158, אבל הוא תקף רק על מתקנים שהותקנו לפני שנת 2012

אביהו לוי:  ולהם באמת יש את אותו שסתום אוטומטי שמפסיק את הזרמת הגז

אביהו לוי:  הפער שלנו הוא באותם מתקנים שהם מלפני 2012

אביהו לוי:  במסגרת עדכוני חוקים בנושא הדלק, אנחנו מנסים להכניס גם את הדבר הזה, כדי לחייב גם את המתקנים שהותקנו לפני שנת 2012, כרגע זה עוד לא קיים

אביהו לוי:       הדבר האחרון – כל מכלי האחסון, האחסון של דלקים במדינת ישראל

אביהו לוי:  מכלים גדולים של סולר, בנזין, דס"ל, בעיקר לתרחישים אחרים, חמורים יותר

אביהו לוי:  ובכל זאת הם צריכים לעמוד בתקני רעידת אדמה, אז הם עוברים פעם בחמש שנים בדיקות לפי תקן 650 API, ובמידת הצורך עוברים חיזוקים

אביהו לוי:  עד כאן

מיקי לוי: אני מנצל את שהותך פה כי דיברת על צינורות הגז

מיקי לוי:  יש 16 ספינות דיג במדינת ישראל שהם ספינות מכמורת, הם זורקות את זה לקרקעית הים וגוררות

מיקי לוי:  יש מיפוי במשרד החקלאות על שדות הדיג

מיקי לוי:  אלא מאי, אותם ספינות סוטות ימינה ושמאלה, וגם הספינות של משטרת ישראל לא מצליחות לאכוף את זה

מיקי לוי:  ויום יבוא והמכמורת הזאת תגרור גם צינור והנזק יהיה אדיר

מיקי לוי:  אני מודה שנכשלתי בהעברת החוק וכל הסיפור הוא 3,000,000 שקל – להרכיב על אותן ספינות מכשירי איכון כדי לא יחרגו משדות הדיג

מיקי לוי:  כסגן שר האוצר הצלחתי לחסל, נדמה לי, 13 ספינות, פשוט שילמתי להם פיצויים וגרטנו את הספינות האלה

מיקי לוי:  הן עושות נזק לקרקעית הים, לחי ולצומח, אבל עלול להיות אסון

מיקי לוי:  תעביר את זה לשר שלך, שידבר עם שר החקלאות, כי המדהים הוא שמי שהכשיל לי את החוק הזה זה פקיד הדיג

מיקי לוי:  פקיד הדיג אמר: רגע, מה פתאום, מה זה? צריך לשים עליהם GPS, לראות שהם לא חורגים

מיקי לוי:  הם פשוט יעשו יום אחד נזק לצינור, יהיה נזק אקולוגי וכלכלי עצום כשצינור כזה ייעתק ממקומו

מיקי לוי:  ניצלתי את שהותך פה להעביר אליך מידע

אביהו לוי: הייתה התקדמות בנושא הזה

אביהו לוי:  אני לא יודע אם ספציפית בנושא האיכון של הספינות, אבל כן בנושא האכיפה הימית

אביהו לוי:  למיטב ידיעתי אנחנו מעבירים בימים אלה - - -     

מיקי לוי: נו, עזוב, זה שטויות

מיקי לוי:  עזוב, זה לא שווה אפילו את הפרוטוקול

אביהו לוי: אתה אומר: למנוע עדיף

מיקי לוי: עזוב אותך

מיקי לוי:  ספינות המשטרה הקטנטנות האלה יוצאות ללב ים, יוצאות במזג אוויר קשה – מה פתאום

מיקי לוי:  16 ספינות דיג, ספינת משטרה אחת מאשקלון או מאשדוד לא תוכל לאכוף את זה

מיקי לוי:  עזבו אתכם, זה לא רציני

מיקי לוי:  זה עכשיו אמרת משהו כמו אספירין לחולה לב לפרוטוקול

מיקי לוי:  לא

מיקי לוי:  יש שם סכנה ממשית, תעביר את זה לשר שלך

מיקי לוי:       אני מודה שנכשלתי להעביר את החוק הזה

מיקי לוי:  נכשלתי

מיקי לוי:  למרות שיובל שטייניץ, לזכותו ייאמר, הקצה 3,500,000 שקל מתקציב כדי שה-GPS, המעקב שלו יישב או במשטרה – זה לא רק קניית ה-GPS, זה כסף קטן, זה להחזיק כוח או לתת למישהי מחזיק מרד"ם כזה, שזה או משטרה או הרשות להגנת הטבע או משהו כזה

מיקי לוי:  זו הבעיה

מיקי לוי:  אבל יש סכנה ממשית

מיקי לוי:  אני אומר לכם את זה

מיקי לוי:  זה לא שייך לדיון, אבל נרשם בפרוטוקול

מיקי לוי:  דיר באלק מה שנקרא

מיקי לוי:  תעביר את זה

מיקי לוי:      תודה לך

מיקי לוי:  יש לי את משרד התיירות ועוד כל מיני כאלה שאם מישהו רוצה להגיד משהו, אז בבקשה

מיקי לוי:  משרד התיירות, יש משהו חוץ משינוי שדות התעופה? לא

מיקי לוי:  תודה

מיקי לוי:  קצר קולע בבקשה

שירי בכר מסאמי: קצר וקולע

שירי בכר מסאמי:  שירי בכר מסאמי מהתאחדות הקבלנים בוני הארץ

מיקי לוי: אתם גורם רציני

שירי בכר מסאמי: ישבנו וקראנו את דוח המבקר שבוחן את הפער בתשתיות, אבל הוא שוכח לגלם בתוכו דבר אחד קטן – התייחסות לזרוע הביצועית

שירי בכר מסאמי:  מחר בבוקר מדינת ישראל תבחר להוציא את כל הפרויקטים שרשומים בדוח

שירי בכר מסאמי:  יהיה כסף, יוציאו את הפרויקטים

מיקי לוי: יהיה כסף, אתם מסוגלים לבצע?     

שירי בכר מסאמי: בדיוק

שירי בכר מסאמי:  לא

שירי בכר מסאמי:       הזרוע הביצועית של ישראל, קבלני הביצוע מתמודדים עם אין-סוף חסמים וכשלים שמדינת ישראל מודעת אליהם

שירי בכר מסאמי:  יש מספיק דוחות וצוותים בין-משרדיים, אדוני הזכיר אחד, דוח זיילר, חלקם נרשמו בדם, אין שום התייחסות, לא בדוח, ואגב לא בטיוטת חוק ההסדרים שרץ עכשיו לזרוע הביצועית בישראל

שירי בכר מסאמי:  אין שום הובלה או גורם מתכלל בנושא הזה

שירי בכר מסאמי:       כדי לסבר את האוזן, לפי הנתונים שפרסם משרד האוצר, ההשקעה הדרושה לישראל בתשתיות היום כדי לשמור על הדירוג הנוכחי שלה ב-OECD, עומד על 45 מיליארד בשנה

מיקי לוי: לא יקרה

שירי בכר מסאמי: רק כדי להבין, אנחנו היום נמצאים בהשקעה של 40 מיליארד בשנה

שירי בכר מסאמי:  זאת אומרת שאנחנו נמצאים בחסר

שירי בכר מסאמי:  וכדי שישראל תצעד קדימה על פי הנתונים של משרד האוצר, ותשפר את המעמד שלה, יש צורך בתוספת של 50% בתקציב, זאת אומרת – 60 מיליארד

שירי בכר מסאמי:       הקבלן מתמודד היום עם 370 מזמיני עבודה ציבוריים שונים, חוזים שונים, דרישות סף שונות, מקצועיות, פיננסיים

שירי בכר מסאמי:  בשלוש השנים האחרונות בעוד הסיכון הפיננסי במשק עלה ב-2

שירי בכר מסאמי: 5%, הסיכון בענף הבנייה עלה ב-4

שירי בכר מסאמי: 4%, זה לפי הנתונים מ-2022 של BDI

שירי בכר מסאמי:  הענף הוחרג מחוק מוסר התשלומים

שירי בכר מסאמי:  הקבלנים היום ממנים את מדינת ישראל עם תנאי תשלום של 150 יום בפרויקטים ציבוריים ממומנים ויותר בפועל

שירי בכר מסאמי:  וזה נשמע לכולנו הגיוני

שירי בכר מסאמי:  וזה באחת התקופות הכי קשות שעברו על הענף בשנים האחרונות, עם נסיקה מטורפת של עלויות חומרי הגלם בשל המגפה העולמית, המלחמה באוקראינה, משבר התובלה, ועוד כמה דברים

שירי בכר מסאמי:  בעוד מדינות העולם הבינו את המשמעויות ופיצו את הקבלנים בפרויקטים הציבוריים במיליארדים בשל ההתייקרויות

שירי בכר מסאמי:  מדינת ישראל ממשיכה להוציא היום פרויקטים בלי הצמדה, עם מחירונים מתחת למחירי שוק במחשבה שהרי לקבלן אין ברירה, הוא חייב להתגלגל, יש תקורות, הוא חייב לשלם אותם, אז שיממן גם את מדינת ישראל

שירי בכר מסאמי:       כבר ב-2020 הוציא הצוות הבין-משרדי שדן בפער ההון האנושי דוח שקובע שב-2025 למדינת ישראל לא תהיה היכולת להוציא לפעול פרויקטים בהיקף של 20 ל-30 מיליארד שקל

שירי בכר מסאמי:  2025 זה מעבר לפינה

שירי בכר מסאמי:  ואנחנו מתייחסים לדוח שאתה מתייחס כאן לרעידות אדמה, אתה מתייחס ליכולת הביצועית – אנחנו היום בפרויקטים הקיימים לא מסוגלים כבר לבצע

שירי בכר מסאמי:       בהתייחסות לתשתיות לא ניתן להוציא דוח שהוא כל כך חסר, שהוא לא מתייחס לזרוע הביצועית

שירי בכר מסאמי:  חייבים להסתכל כאן על התמונה המלאה ולראות מי יבצע ולהתחיל ליישם את כל המסקנות המאוד נחמדות

מיקי לוי: מה שאת אומרת לי, שגם אם אני פותר את כל הבעיות שנשמעו פה, כולל הכספיות

שירי בכר מסאמי: אין לך מי שיבצע

מיקי לוי: נהדר

שירי בכר מסאמי: אין לך היום מי שיבצע כי אין התייחסות לקבלני הביצוע

מיקי לוי: אפשר לעשות השלמה בדוח למה שהיא אומרת? שמע, נגיד שלא אפתור את הכול, אבל נגיד שאפתור חלק בתקציב, בהקמת משרד – פתאום אין מי שיעשה

דוד רמז: אשמח שתעבירי לנו את הטענות

שירי בכר מסאמי: אשמח

דוד רמז: ואנחנו נשקול, נבחן

דוד רמז:  אבל מה שאת אומרת זה באמת השלב שבו כבר הכול נפתר ונשארה הבעיה הביצועית

מיקי לוי: אני אומר לך שחלק ייפתר

מיקי לוי:  כי מדינת ישראל בפאניקה, ומקבלי ההחלטות, כולל אותנו, גם אנחנו מקבלי החלטות, כל אחד בחלקת האלוהים הקטנה שלו, כולנו בפאניקה

מיקי לוי:  משהו אני מאמין שיתקדם

מיקי לוי:  אם יוקם משרד, על אחת כמה וכמה שזה יתקדם

מיקי לוי:  מספיק עם הרשות ומספיק עם הוועדה

מיקי לוי:  הם לא תרמו כלום

מיקי לוי:  עשר שנים, עשר שנים לא עשו הרבה

מיקי לוי:  לא רוצה להגיד לא עשו כלום, אבל עשו מעט מאוד

מיקי לוי:      מה שאמרת חשוב מאוד

מיקי לוי:  אנחנו נרצה שהקשר שלכם יהיה ישירות עם משרד מבקר המדינה, והוא יוציא נספח לדוח החשוב הזה

מיקי לוי:  כי אם אין זרוע ביצועית, אם אין יכולת ביצוע – אנה אנו באים?     

עומרי מזרחי: איזה קבלנים חיזקו את הבתים שחיזקו עד היום? תאילנדים, סינים?     

מיקי לוי: לא משנה

עומרי מזרחי: יש כאן טענות שהמחירונים שלנו לא רלוונטיים ושאי אפשר לבצע בתנאים הקיימים היום

עומרי מזרחי:  אבל הנה רחל סיפרה שבגרושים שיש לנו חיזקנו 90 ומשהו מבנים

מיקי לוי: שמת לב שלא התעסקתי עם זה

מיקי לוי:  לא התייחסתי לזה

עומרי מזרחי: אין בעיה שבכותרות - - -     

מיקי לוי: כי כשיהיה כסף יעשו

מיקי לוי:  אני לא נכנס, מכיוון - - -     

שירי בכר מסאמי: פרשו קבלנים פי שתיים בשנתיים האחרונות

מיקי לוי: גברתי, מכיוון שגם הייתי באוצר, כל נושא המכרזים נמצא בחלקת האלוהים של החשב הכללי

מיקי לוי:  זה חלק מתפקידו

מיקי לוי:  גם אז לא התערבתי וגם עכשיו אני לא יכול להתערב ואין לי את היכולת להתערב

מיקי לוי:  זה במשאים ומתנים שלכם

מיקי לוי:  אבל מה שחשוב שאמרת: שאין מי שיבצע – וזה מדאיג אותי

מיקי לוי:  ולכן חשוב מאוד שתגידי את מה שיש מול משרד השיכון ומול משרד מבקר המדינה, נעשה איזושהי השלמה לדוח הזה

אתי לבני: אנחנו גם היום מתבססים על עבודה זרה

מיקי לוי: בוודאי

מיקי לוי:  השאלה, מה היכולות להביא

מיקי לוי:  מה משרד הפנים באישורים שלו להביא

מיקי לוי:  אין בעלי מקצועות רטובים בארץ

שירי בכר מסאמי: השאלה אם אתה תרצה רק להסתמך רק על - - -     

מיקי לוי: אני לא מתעסק

מיקי לוי:  צר לי, אני לא אוכל להתעסק בנושא התקציב, בהצמדות

מיקי לוי:  זה לא באחת המשבצות של האקסל שלי, עם כל הרצון הטוב

מיקי לוי:  אבל ההשלמה, חשוב שתהיה

דוד רמז: יבואו הנתונים, נבחן את הרלוונטיות לדוח המעקב

מיקי לוי: עוד מישהו בבקשה? קצר וקולע בבקשה

יוסף תמיר: שמי יוסי הירש, אני מנהל אגף לשעבר במשרד מבקר המדינה

יוסף תמיר:  חשבתי שכדאי שאשמע קצת מה קורה היום בתחום הזה של רעידות אדמה, כי הייתי שותף לכתיבה של שלושה דוחות לפחות

יוסף תמיר:  משרד מבקר המדינה החל לכתוב דוחות החל מ-1991, 1994, 2001, 2004, 2011, 2018 ובואו נאמר שאם חלק מהליקויים היו מתוקנים, אז חלק מהדוחות היו מיותרים

מיקי לוי: תנוח דעתך, לא תוקנו

מיקי לוי:  אני מקיים כאן דיון כבר עוד מעט של שלוש שעות וחצי

יוסף תמיר: דעתי ממש לא נחה

מיקי לוי: רק בנושא הזה

יוסף תמיר: היושב-ראש הזכיר את ועדת זיילר, אני רוצה לציין שכתבנו ב-2001 דוח על רעידות אדמה

יוסף תמיר:  הדוח הזה פורסם ביוני 2001, אסון ורסאי קרה במאי 2001, נהרגו 23 איש, נפצעו 380

יוסף תמיר:  והבעיה כפי שאומרת הגברת, אולי בצדק, של ביצוע, זה לא פחות הפיקוח על הביצוע, וזה נקרא אכיפת התקן

יוסף תמיר:  וועדת זיילר התייחסה לנושא הזה, ובין השאר, אכן המליצה על מיניסטריון בנייה בדיוק בכיוון שהיושב-ראש מכוון אליו, שיהיה מיניסטריון בנייה שיטפל גם בביצוע ויטפל גם בתכנון

יוסף תמיר:  היום זה מפוזר לפחות בין משרד הבינוי והשיכון לבין משרד הפנים

יוסף תמיר:  היו על זה דיונים, אני לא מגזים, בין שלוש לחמש שנים לא הצליחו להגיע לעמק השווה, זה עדיין מפוצל

יוסף תמיר:  הדוח של ועדת זיילר, שהוא דוח עב כרס של שני כרכים ואנחנו כתבנו על זה, והוא נכתב בדם – לא יושם

יוסף תמיר:       צריך גם לשים לב לנושא של אכיפת התקן, שאני לא בטוח, הם המליצו על מכוני בקרה שיפקחו על נושא הבנייה, מהתחלה ועד הסוף

יוסף תמיר:  מהשלב של התכנון עד שלב הביצוע, כולל עד כמה שידוע לי, זה מעט מאוד מתבצע אם בכלל

יוסף תמיר:  צריך לשים לב גם לזה

יוסף תמיר:  אני כבר לא מדבר על נושא של חיזוק מבנים, כתבנו על זה עוד ב-2000, 2001

יוסף תמיר:  משרד הבינוי והשיכון כתב לנו שבשביל לחזק את מבני הציבור צריך 2 מיליארד שקל

יוסף תמיר:  מה שהמלצנו בדוח, שזה יהיה תקציב רב שנתי של 2 מיליארד שקל

יוסף תמיר:  ואנחנו נמצאים עכשיו 20 שנה אחר כך

יוסף תמיר:  אם היו מקדישים לזה 100,000,000 בשנה, היום המבנים שלפני 1980 היו מחוזקים

יוסף תמיר:  תודה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  עוד מישהו שיש לו להגיד משהו חשוב? אנחנו יושבים פה כשעתיים וחצי, ואני חושב שכל המשתתפים יוצאים עם תחושה, בלשון המעטה, לא טובה

מיקי לוי:       כמעט ולא נעשה דבר או מה שנעשה, נעשה מעט מאוד והשאלה האם המדינה ערוכה? והתשובה היא חד משמעית: לא, שלא יהיה פה אי ספק

מיקי לוי:  רעידת האדמה בטורקיה זה צלצול השכמה, צלצול אזעקה אמיתי ומעורר דאגה

מיקי לוי:  כמו שאמר ד"ר אריאל היימן, מהמכון למחקר ביטחון לאומי, כל 100 שנה מתרחשת כאן רעידת אדמה משמעותית

מיקי לוי:  האחרונה הייתה ב-1927

מיקי לוי:  אין לנו הרבה זמן, ממש אין לנו הרבה זמן

מיקי לוי:  ולכן אני מאוד מקווה שהמדינה, אנחנו, אני לא מפיל את האחריות על אף אחד, אני לוקח גם אחריות על עצמי, נשכים קום

מיקי לוי:       יש כאן נושאים שאנחנו שמנו על השולחן

מיקי לוי:  פיקוד העורף לא מסוגל לטפל במכלול

מיקי לוי:  בתי החולים, חלקם לא ממוגנים, הם עלולים להינזק ולא מסוגלים לטפל במכלול הפצועים שיגיעו אליהם

מיקי לוי:  בתי ספר, ילדינו, הולכים כל בוקר במקומות מסוימים לבתי ספר שאינם ממוגנים

מיקי לוי:  ואנחנו שולחים לשם ומסכנים את דור העתיד של מדינת ישראל

מיקי לוי:       תקציב חיזוק מבנים חייב להיות בבסיס התקציב ולא דרישה של משרד כזה או אחר

מיקי לוי:  זו אחריות של משרד האוצר לבוא ולהגיד כמה מהפאי של תקציב המדינה הוא מקדיש לנושא הזה

מיקי לוי:  ולעשות אחרי שהוא קובע, דיוני תקציב מול המשרדים ולהתחיל לחלק את זה

מיקי לוי:  לא שהמשרדים יביאו

מיקי לוי:  אני מכיר את העניין הזה, זה תרגיל מאוד-מאוד פשוט, שאומרים: אוקיי, תכניסו, וכשנותנים, לדוגמה, 47 מיליארד שקל למשרד מסוים – נתנו לכם

מיקי לוי:  אבל בתוך המשרד סדר העדיפויות הוא אחר

מיקי לוי:  ולכן הנושא חייב להיות תקציב צבוע ממשרד האוצר

מיקי לוי:       מעבר לעניין, מכיוון שצללתי לעניין הזה, באמת הקדשתי לו בשבועות האחרונים זמן, גם אישי, אני קורא לממשלת ישראל: יש שרים ללא תיק במשרד ראש הממשלה

מיקי לוי:  שרים ללא תיק – הנה התיק הראוי

מיקי לוי:  המשרד לאסונות טבע או למוכנות לאסונות טבע ורעידות אדמה

מיקי לוי:  ואם יהיה משרד שיתכלל את זה, שר שיישא באחריות, שיהיה לו כלכלן ויהיה לו מהנדס ויהיה לו צוות שיבוא ויבקר, ויהיה צוות בינוי ויהיה צוות ביטחון ואפשר לבנות את זה כמו שצריך, כי בנפשנו הדבר

מיקי לוי:  אם יקימו צוות או צוות בין-משרדי לתיאום, אנחנו בעוד עשר שנים, יישב פה מישהו במקומי, ואותם נתונים יהיו

מיקי לוי:  וזה יהיה חבל מאוד ואנחנו עלולים לשלם מחיר כבד

מיקי לוי:       א' – ראוי שיקימו משרד מוכנות לאסונות טבע ורעידות אדמה ועם כל המרכיבים שלו

מיקי לוי:  ב' – תקציב צבוע במשרד האוצר

מיקי לוי:  מכיוון שהתמונה העולה עכשיו כרגע בהמשך לנושא הזה; 80,000 בניינים בכל הארץ בסכנה

מיקי לוי:  28,000 מבנים בסכנה מידית, 1,871 לאתמול

מיקי לוי:  אלו מספרים שהדעת אינה תופסת, שעלולים להביא לאלפי הרוגים, מעבר לבתי החולים שציינתי ולבתי הספר, זוהי קריאת השכמה לממשלת ישראל לדורותיה

מיקי לוי:  אין כאן פוליטיקה כשאנחנו מדברים על חיים

מיקי לוי:       אנסה לגלגל את זה הלאה, בעוד חצי שנה נקיים – מתי הדוח שלכם יצא?      

דוד רמז: הדוח שלנו יפורסם - - -     

מיקי לוי: 2018

דוד רמז: לא, יצא ביולי 2018

מיקי לוי: 2018

מיקי לוי:  עפר שלח עשה ב-2020

מיקי לוי:  אנחנו לא נחכה הרבה, בעוד חצי שנה אנחנו נעשה דיון מעקב, נבחן את תקציב המדינה שעד אז אמור לעבור

מיקי לוי:  מה עשה משרד האוצר עם קריאת ההשכמה הזו, ואולי ממשלת ישראל תקים משרד לנושא

מיקי לוי:  וזה ראוי, זה יהיה אחד המשרדים שבאמת לא תהיה לי מילה רעה להגיד עליו

מיקי לוי:  מוכנות מדינת ישראל לאסונות טבע ורעידות אדמה

מיקי לוי:  ראוי שזה יקום

מיקי לוי:  זה חשוב יותר, לא פחות משאר המשרדים

מיקי לוי:      אני רוצה להודות לכולם, לכל מי שהשקיע והעביר את הידע ואת הדיווח שלו לכאן

מיקי לוי:  בעוד חצי שנה תקבלו ממני הזמנה לדיון נוסף שייבחן כל אחד ואחד מאיתנו מעקב מה עשה

מיקי לוי:  תודה רבה ואחר צוהריים טובים

מיקי לוי:  תודה רבה לכם

מיקי לוי:  ישיבה זו נעולה