הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-02-13 00:00

אליהו דלל: בוקר טוב

אליהו דלל:  אני פותח את ישיבת הוועדה לזכויות הילד

אליהו דלל:  על סדר-היום: הצגת יחידת התיאום הממשלתית לזכויות ילדים ונוער

אליהו דלל:       אפשרתי לחלק מהדוברים לדבר בזום כי הבנתי את הבעייתיות

אליהו דלל:  קצת קשה לקיים דיון בזום, אבל היום אנחנו לא אמורים לקבל החלטות אלא רק לשמוע וזאת גם השתתפות גם בוועדה

אליהו דלל:  אשמח, כמובן, שכל אחד יאמר את דברו בקצרה

אליהו דלל:  לא להיכנס אחד לדברי השני כדי שנוכל לקיים כמו שצריך את ההידברות וההשתתפות בוועדה

אליהו דלל:       נתחיל לפי הסדר

אליהו דלל:  מיכל גולד, מתאמת ממשלתית לזכויות התלמיד והנוער

אליהו דלל:  נשמח מאוד לשמוע אתכם

מיכה גולדמן: תודה רבה

מיכה גולדמן:  אני מודה לוועדה על ההזדמנות להציג את היחידה

מיכה גולדמן:  אני מתרגשת גם מכך שנמצאת פה יושבת-ראש הוועדה היוצאת

אליהו דלל: האמת היא שהייתי צריך להזכיר אותה, כי היא גם המליצה לי מאחורי הקלעים כן לקחת את זה, למרות שמראש רציתי

אליהו דלל:   אני מודה לך מיכל על פועלך בוועדה לפניי

מיכל שיר סגמן: תודה רבה

מיכה גולדמן: כשאציג את הדברים אני אדבר גם על הדברים שנולדו מתוך הוועדה

מיכה גולדמן:  אחד מהדברים זאת גם היחידה אז זה ממש מתקשר

מיכה גולדמן:      שוב, תודה על ההזדמנות להציג את יחידת התיאום הממשלתית לזכויות ילדים ונוער

מיכה גולדמן:  אני רוצה להגיד שבאתי לא רק להשמיע אלא גם לשמוע

מיכה גולדמן:  נציג כמה דברים אבל חשוב לנו לשמוע את מי שנמצא פה ואת מי שנמצא בזום

מיכה גולדמן:  אנחנו מעריכים מאוד כל מי שהגיע לפה ואני מקווה שנצליח יחד

מיכה גולדמן:  בסוף, תיאום זה כלי והוא לא בא להחליף אף משרד או אף ארגון

מיכה גולדמן:  הרעיון הוא להצליח לעבוד יחד טוב יותר ונכון יותר

מיכה גולדמן:  לראות בצורה רחבה יותר לטובת הילדים והנוער

מיכה גולדמן:  באמת – שלי שלכם

מיכה גולדמן:   זה כלי שנועד לכולנו

מיכה גולדמן:       אני רוצה למקד את הדברים שלי בארבע נקודות עיקריות

מיכה גולדמן:  הנקודה הראשונה היא, מה זה תיאום ואיך זה משפיע ישירות על ילדים ונוער? אני רוצה לתת דוגמה, שבעיניי היא גם היתה השראה להקמת היחידה

מיכה גולדמן:       הדבר השני זה כוחה של הוועדה לזכויות הילד להתניע מהלכים

מיכה גולדמן:  יש לי שתי דוגמאות אבל אלה דוגמאות מיני רבות

מיכה גולדמן:  אמרתי שבוע שעבר ואני אומר זאת שוב, שאנחנו כיחידה ממשלתית, הוועדה פה בכנסת וארגוני החברה האזרחית, כל אחד לוקח באמת את זווית ההסתכלות הרחבה על ילדים ונוער בשלוש הזירות והשיתוף יחד הוא הצלחה

מיכה גולדמן:       הדבר השלישי זה כמה דוגמאות לעבודה בין משרדית מתואמת שהביאה באמת לתוצאות שאפשר לראות אותן וללמוד מהן

מיכה גולדמן:       הדבר האחרון, החלטת הממשלה 1652 שעברה

אליהו דלל: כמה זמן המצגת?     

מיכה גולדמן: כמה שאדוני ירצה

אליהו דלל: אנחנו רוצים לסיים בסביבות 13:15 ויש עוד דוברים שאני  רוצה לשמוע

מיכה גולדמן: נהיה ממוקדים וניתן דוגמאות

מיכה גולדמן:       (מוצגת מצגת)     כשאני מדברת על תיאום אני תמיד מתחילה מציטוט מדוח רוטלוי שמדבר על-כך שחייהם של ילדים אינם מסודרים על פי מבני משרדי הממשלה ועם דוגמאות איזה משרדי ממשלה הם רלוונטיים לילדים ונוער

מיכה גולדמן:  באמת, הפונקציה הנדרשת ביותר בתחום זה תיאום בין כל הגורמים

מיכה גולדמן:  אם שואלים מה זה תיאום, אז מבחינת חשיבות התיאום, אני אזכיר ארבעה דברים עיקריים:     אחד, ניצול מושכל של ידע שנמצא בכל גוף וקבלת תמונה רחבה

מיכה גולדמן:  עבודה משותפת שמביאה לחשיבה שונה ופורצת דרך

מיכה גולדמן:  גיוס שותפים למציאת פתרונות מחוץ לקופסה והבאת קולות מהשטח

מיכה גולדמן:  חיבור שטח-מטה

מיכה גולדמן:       אני חושבת שהדוגמה הטובה ביותר לזה זה באמת השולחן הבין מגזרי שהיה בתקופת הקורונה

מיכה גולדמן:  בעצם, כשפרצה  הקורונה, משרד ראש הממשלה הקים כמה שולחנות משנה לאוכלוסיות שהיו זקוקות לקשב באותה תקופה

מיכה גולדמן:  מן הסתם, האוכלוסייה הראשונה היתה אוכלוסיית הקשישים

מיכה גולדמן:  בעצם, אני מטעם הממשלה, יחד עם המועצה לשלום הילד מטעם החברה האזרחית, הצלחנו להפנות זרקור לילדים ולנוער ולצורך לטפל בהם וההשלכות של משבר הקורונה על ילדים ונוער

מיכה גולדמן:       בזכות הראייה המשותפת והחיבור של קולות השטח עם קולות הממשלה, הצלחנו להביא גם לשינויים שבאו לידי ביטוי בחקיקה לשעת חרום

מיכה גולדמן:  החזרה לעבודה עובדי נוער שהוגדרו  כחיוניים

מיכה גולדמן:  החזרת נוער בסיכון למסגרות החינוך גם בתקופה שלא היתה למידה

מיכה גולדמן:       אני חושבת שיצאנו מאותה הבנה, שבסוף באמת השלם גדול מסך חלקיו

מיכה גולדמן:  היכולת לעבוד ביחד, ממשלה, חברה אזרחית, שלטון מקומי, מאפשר לזקק את הצרכים, להבין מה נדרש באותה עת וגם להביא לשינויים

אליהו דלל: לאיזה משרד אתם כפופים?     

מיכה גולדמן: למשרד המשפטים

מיכה גולדמן:  אנחנו בחטיבה החברתית של משרד המשפטים

מיכה גולדמן:  זאת חטיבה חדשה שהוקמה שמאגדת כמה יחידות תיאום

מיכה גולדמן:       הדבר השני זה התנעת מהלכים בעקבות פנייה של הוועדה לזכויות הילד

מיכה גולדמן:  אני אתן שתי דוגמאות

מיכה גולדמן:  דוגמה אחת היא הקמת ועדת מנכ"לים קבועה שקמה, בין היתר, בעיקר קריאה של יושבת-ראש הוועדה היוצאת

מיכה גולדמן:       דבר שני, שגם עלה פה בוועדה, זה הנושא של שחרור קטינים ממאסר

מיכה גולדמן:  זה בזמנו אחד הדיונים פה בוועדה בראשות היושבת-ראש יפעת שאשא ביטון

מיכה גולדמן:  היא אמרה שאנחנו יושבים כאן בחדר אבל המהלכים של כולם לא מביאים לשינוי

מיכה גולדמן:  יש 75% רצידביזם של קטינים ובואו נעשה משהו יחד

מיכה גולדמן:  זה אחד הדברים שהתניעו מהלך שהוא אחד הדוגמאות שאני רוצה להביא כדוגמה לעבודה משרדית מתואמת וטובה

מיכה גולדמן:       אני מברכת שוב אותך

מיכה גולדמן:  אולי יש תקווה שדברים שמתחילים פה יש להם ממשות בהמשך

מיכה גולדמן:  אני מקווה שכך יהיה גם הפעם

אליהו דלל: כשאמרתי פה, זה אומר גם הדיונים שהיו לפניי

מיכה גולדמן: דוגמה לעבודה בין משרדית מתואמת, שחלקה נולד פה, זה פיילוט של שחרור קטינים ממעצר ומאסר

מיכה גולדמן:  הזכרתי ש-75% מהקטינים שנכנסו לכלא חזרו פעם נוספת

מיכה גולדמן:  בעצם יצרנו מודל עבודה בין משרדי חדשני ומתואם של כל הגופים: שירות בתי הסוהר, שירות המבחן, הרשות לשיקום האסיר, משטרת ישראל, פרקליטות, סניגוריה, הנהלת בתי המשפט

מיכה גולדמן:  התוצאה של אותה שותפות היא מגמת עלייה משמעותית בשיעור הנערים שמשתחררים עם תוכנית שיקום

מיכה גולדמן:  אני אגיד שאחד הדברים שזיהינו זה שנערים לא רצו להשתחרר

מיכה גולדמן:  לא היתה להם מוטיבציה והעדיפו להישאר בכלא

מיכה גולדמן:  במאמץ משותף ובשיח משותף הצלחנו להביא לעלייה בהשתתפות ונתון של שליש הקטינים הגענו לכך שמעל ממחצית הקטינים משתחררים לאחר תוכנית שיקום

מיכה גולדמן:  מחקרים מוכיחים שיציאה לתוכנית שיקום מובנית משפרת את הסיכוי לא לחזור לכלא

אליהו דלל: האם יש בסוף תהליך שבו אנחנו מבטלים את הרישום הפלילי? זאת אולי אחת התקוות שאפשר לתת לאותם קטינים

אליהו דלל:  עוד פעם, תלוי בעבירה עצמה, אבל לתת תקווה שאם תהיה בסדר ותעבור תהליך מסוים, גם לבטל את הנושא של הרישום הפלילי

אליהו דלל:  אחת הבעיות היא שכאשר קטין מקבל רישום פלילי זה מהיום והלאה ואולי לנצח

אליהו דלל:  זה יכול להשפיע גם על ההשתלבות שלו בחברה ולהשתקם

מיכה גולדמן: בהקשר הזה אגיד שני דברים

מיכה גולדמן:  אחד, הרישום הפלילי של הקטינים מקוצר יותר מאשר זה של המבוגרים

מיכה גולדמן:  דבר שני, יש באמת ועדת קח"ר בצה"ל, שבסוף הגיוס לצה"ל יש אפשרות לבקש מתווה מיוחד למחיקת רישום פלילי אחרי גיוס משמעותי

אליהו דלל: אני מכיר איזה תהליך יחד עם משטרת ישראל והצבא

אליהו דלל:  בזמנו הוביל אותו מפקד מחוז ירושלים היום, דורון תורג'מן

אליהו דלל:  קרוב ל-15 ילדים, בעיקר מהקהילה האתיופית שחלקם השתלבו בצבא והתקדמו

אליהו דלל:  אני אפילו יודע שאחד מהם קיבל חייל מצטיין

אליהו דלל:  תבינו איזו גאווה זה שאתה נכנס לתהליך כזה ואתה יוצא ממנו בצורה שהיא גאווה לתהליך ולאותו נער

עודד מזרחי: אני ממדור נוער במטה הארצי

עודד מזרחי:  רק להוסיף למה שעושה ניצב תורג'מן

עודד מזרחי:  אנחנו במדור, יחד עם קציני המניעה שלנו, עושים את זה בכל מחוז ומחוז

אליהו דלל: מצוין

עודד מזרחי: כל הנערים בסיכון יודעים למי לפנות

עודד מזרחי:  גם אנחנו פונים לאותם מקומות שאנחנו יודעים שיש שם נערים בסיכון

עודד מזרחי:  למחוק רישום פלילי זה קצת בעייתי, אבל לסלול להם את הדרך הנכונה אל הצבא על-מנת לבצע שירות משמעותי מאוד שבסופו יש סיכוי סביר שהרישום שלהם יימחק בעקבות ההמלצות של ועדת קח"ר

עודד מזרחי:  אנחנו עושים את זה ובשנים האחרונות טיפלנו בכמה מאות נערים בסיכון, גם נערים שהיו באופק וגויסו לצבא

עודד מזרחי:  חלקם הגיעו ליחידות שהנערים מהשורה היו חולמים להגיע לשם והם סיימו שירות נפלא

עודד מזרחי:      זה נעשה בשגרה

אליהו דלל: תודה

אייל מרילוס: אני נציג מועצת התלמידים והנוער הארצית

אייל מרילוס:       דיברת על מחיקת רישום פלילי אחרי הצבא אבל לפעמים נדפקים מזה לפני הצבא כי צה"ל לא רוצה לגייס בגלל רישום פלילי

אייל מרילוס:  במקרים כאלה מה אפשר לעשות?     

מיכה גולדמן: זה בדיוק השקף הבא

מיכה גולדמן:       חשוב לי להביא ציטוט של נער שסיפר שבהתחלה הוא רצה הביתה אבל הוא שמע מחברים שלא כדאי כי זה יחזיר אותו למה שהוא עשה

מיכה גולדמן:  הוא השתכנע והלך למכינה

מיכה גולדמן:  אני חושבת שהשינוי הזה של השיח בין הנערים לבין עצמם הוא הצלחה גדולה של כל השותפים

מיכה גולדמן:  אנחנו פה רק מתאימים אבל זאת עבודה מדהימה של כל השותפים יחד והיא מעוררת הרבה תקווה

מיכה גולדמן:       זאת דוגמה נוספת לעבודה בין משרדית משותפת, גיוס נוער עובר חוק לצה"ל או הכוונה לשירות לאומי

מיכה גולדמן:  גם פה הצורך עלה מכך שראינו שהפיק הגדול של פתיחת תיקים יוצא בדיוק בגיל שבו הקטינים מועמדים לשירות צבאי, מה שנקרא מלש"ב

מיכה גולדמן:  כמובן שיש את הליך הגיוס וגם ההליך המשפטי שלא רוצים להשפיע אחד על השני אבל בוודאי שיש להם השלכות

מיכה גולדמן:       קורה שלהרבה נערים יש אי ודאות לגבי אופק הגיוס שלהם

מיכה גולדמן:  מנכ"ל משרד המשפטים היוצא ביקש מאיתנו להגיש המלצות

מיכה גולדמן:  גיבשנו איזה דוח, שדנה שנמצאת איתי פה הובילה אותו

מיכה גולדמן:  הכול בשיתוף פעולה צמוד עם יחידת מיט"ב בצה"ל

מיכה גולדמן:  גם קידום של שימוש באמצעים טכנולוגיים ומנגנון מובנה

מיכה גולדמן:  אני לא אכנס להכול אבל אגיד שני דברים

מיכה גולדמן:  אחד, ברור לנו שמי שיכול וצריך לקבל הכוונה, זאת המטרה שהוא יקבל כדי להתגייס לצבא

מיכה גולדמן:  שנית, מי שלא מתגייס לצבא אנחנו מכוונים אותו לשירות לאומי כדי שיהיה גם את האופק הזה

אליהו דלל: המסגרות האלה מאוד חשוב

אליהו דלל:  זאת צריכה להיות השאיפה

מיכה גולדמן: אלה שתי דוגמאות שמראות נושאים שאנחנו מזהים שהם בין משרדיים

מיכה גולדמן:  אנחנו לא נכנסים לנושא ששייך למשרד מסוים אלא לנושא ששייך לכמה משרדים וצריך עבודה מתואמת יחד

מיכה גולדמן:  אלה הדברים שיחד עם כל השותפים מביאים לשינוי בשטח

מיכה גולדמן:       אחד הדברים שחשובים לנו זה גיבוש של קהילה מקצועית של מי שעוסק בילדים ובנוער

מיכה גולדמן:  אני כן חושבת שאחד הנושאים שאנחנו צריכים אליהם לב זה מי יהיה דור העתיד שימשיך לעסוק בילדים ונוער בכל הדיסציפלינות ואיך אנחנו משמרים אותם ומחזקים אותם

מיכה גולדמן:  אחת המטרות שלנו היא לגבש קהילה מקצועית גם מבחינת תכנים מקצועיים, גם מבחינת גאוות יחידה

מיכה גולדמן:       גם אצלנו בתוך משרד המשפטים יש לנו פורום של כל מי שמטפל בילדים ונוער ביחידות השונות

מיכה גולדמן:  זה נראה לי דבר שהייתי שמחה שיקרה בכל המשרדים ושבכל משרד יהיה פורום של ילדים ונוער

מיכה גולדמן:       הדוגמה האחרונה היא תוכנית אסטרטגית ממשלתית שבנינו בשותפות עם 30 נציגים ממשרדי ממשלה השונים למניעת התנהגויות סיכון

מיכה גולדמן:  ישבנו יחד עם המשרדים

מיכה גולדמן:  היתה כמובן לפני כן היוועצות עם החברה האזרחית

מיכה גולדמן:  סימנו מה מבחינתנו הן 4 המטרות העיקריות אותן אנחנו רוצים בשביל למנוע התנהגויות סיכוי

מיכה גולדמן:       תוצר של אותה תוכנית אסטרטגית זה מסע בין משרדי שאנחנו הולכים לצאת אליו בשנה הקרובה, שבאמת מסתכל מנקודת מבטו של הנער

מיכה גולדמן:  אמרתי שילד לא מחולק לפי משרדי ממשלה, לפי השירותים שהוא צריך לקבל, אז יהיה גם איזה מהלך ממשלתי שנעשה יחד

מיכה גולדמן:       אני רוצה לסיים את ציטוט של השופט רובינשטיין שקרא להקים איזשהו פורום, שזה בדיוק ועדת המנכ"לים שאדבר עליה עוד רגע

מיכה גולדמן:  "נושאי קטינים הם עניין מערכתי, הם כר לפעולה של משרדי ממשלה רבים

מיכה גולדמן:  בתפקידיי כמזכיר הממשלה למדתי שפורומים קבועים וממוסדים של הידברות בין משרדית מצמיחים תוצאות טובות יותר

מיכה גולדמן:  אם אין עדיין פורום כזה, הבה יוקם ויקדיש עצמו בתדירות קבועה בנושא ילדים ונוער במערכת הממשלתית"

מיכה גולדמן:       אני אסיים בהחלטת ממשלה 1652 שעברה ביוני האחרון, שקובעת שלושה דברים עיקריים: הקמת פורום קבוע לוועדת מנכ"לים לתיאום מדיניות ופעילות ממשלתית

מיכה גולדמן:  מטילה עלי גם לגבש תוכנית רב שנתית ופתרונות לנושאים שדורשים תיאום בין משרדי

מיכה גולדמן:  נמצאים שם מנכ"ל משרד המשפטים, שהוא יושב-ראש הוועדה, יחד עם המשרדים הרלוונטיים

מיכה גולדמן:  היא עוד לא התכנסה

מיכה גולדמן:  עברה החלטת הממשלה ואז התפזרה הממשלה הקודמת

מיכה גולדמן:  אנחנו מביאים את הדברים בפני המנכ"ל החדש ונצא לעבוד

אליהו דלל:    תודה רבה, מיכל

אליהו דלל:       ד"ר דינה צימרמן מנהלת המחלקה לאם ולילד, משרד הבריאות

דינה רחל צימרמן: (בזום)     שלום

דינה רחל צימרמן:  היתה קצת בעיה לראות את המצגת

דינה רחל צימרמן:  נשמח אם יהיה אפשר לשלוח למשתתפים

דינה רחל צימרמן:  בגדול, זאת נשמעת יוזמה נהדרת ונשמח לשתף פעולה

אליהו דלל: יש לכם הערות? שאיפות? תקוות? הארות?     

דינה רחל צימרמן: קודם כול, אני שמחה שכתוב זכויות הילדים ונוער, כי במערכת הבריאות יש הרבה פעמים קצת יותר פוקוס לגיל הרך ולנוער באמת יש צרכים של רפואה מונעת

דינה רחל צימרמן:  יש את המודל הביו פסיכולוגי שילדים בריאים יותר בגופם, גם יותר בריאים בנפשם  ולכן כדאי שנעבוד יחד

דינה רחל צימרמן:  קודם כל, למנוע את הבעיות

אליהו דלל: דיברו קודם על תיאום בין משרדים

אליהו דלל:  איפה אתם משתלבים בתיאום הזה?     

דינה רחל צימרמן: במשרד הבריאות יש את המחלקה לאם, לילד ולמתבגר, שאני עומדת בראשה

דינה רחל צימרמן:  אני מנהלת את המחלקה

דינה רחל צימרמן:  נראה לי שאני אשמח ללמוד כמה שיותר על היוזמה

דינה רחל צימרמן:  זאת עבודה משותפת ובהתאם למשימות נראה איך עוד המשרד צריך להשתתף

אליהו דלל: תישארי איתנו בזום

אליהו דלל:  אבקש מחברת הכנסת מיכל שיר סגמן, יו"ר הוועדה לשעבר

מיכל שיר סגמן: תודה רבה

מיכל שיר סגמן:  אני מתנצלת, אני חייבת לרוץ לדיון שחיכיתי לו הרבה זמן

מיכל שיר סגמן:  אתחיל בחבר הכנסת אלי דלל

מיכל שיר סגמן:  קודם כול, המון בהצלחה

מיכל שיר סגמן:  זה כבוד מאוד גדול לשבת על הכיסא שאתה יושב עליו

מיכל שיר סגמן:  זאת הוועדה כי חשובה בכנסת

מיכל שיר סגמן:  אני מאחלת לך את כל ההצלחה שבעולם מכל הלב

מיכל שיר סגמן:  כל עזרה שאני מהמקום הקטן שלי יכולה לתת, אני אשמח מכל הלב וברוחב לב

מיכל שיר סגמן:       הדיון הזה הוא הגשמת חלום

מיכל שיר סגמן:  שנה שלמה ישבנו בדיונים ופעם אחר פעם ראינו איך ילדים נופלים בין הכיסאות עד שיחד עם המועצה לשלום הילד ויחד עם הצוות המדהים והיוצא מן הכלל של הוועדה לזכויות הילד ומיכל גולד, שברגע שישבנו יחד ההחלטה היתה שלוקחים אותה ומשכפלים

מיכל שיר סגמן:   זאת הגשמת חלום לראות את היחידה הזאת קמה, עובדת ופועלת

מיכל שיר סגמן:  מייצרת מצב שבאמת יהיה גוף ממשלתי אחד שיראה את הילדים ולא קשור לכך שהכנסת מתפזרת או לא מתפזרת

מיכל שיר סגמן:   באמת  גוף שקיים ויראה את הילדים מתוך הרשות המבצעת

מיכל שיר סגמן:        דבר שני, לייצר מצב שבו הגופים ומשרדי הממשלה מדברים אחד עם השני ופותרים בעיות בצורה מהירה ואיכותית

מיכל שיר סגמן:  מיכל, אנחנו כולנו סומכים עליך

מיכל שיר סגמן:  עשית עבודה נפלאה לפני כן ואין לי ספק שתעשי גם בהמשך

מיכל שיר סגמן:       אדוני היושב-ראש, הוועדה הזאת היא רגל בדלת ואני מאחלת למיכל משהו שאני לא כל-כך חושבת שמאחלים לה

מיכל שיר סגמן:  כמו שאמרתי, זאת רגל בדלת אבל היא הולכת לקרוס כי כמו בכל מדינה מתוקנת צריך שני דברים

מיכל שיר סגמן:  אחד, שהוועדה לזכויות הילד תהפוך להיות ועדה סטטוטורית קבועה

מיכל שיר סגמן:  דבר שני, שיקום משרד ממשלתי לילדים ונוער כמו בכל מדינה מעברית מתוקנת, כי ילדים הם לא רק חינוך

מיכל שיר סגמן:  ילדים הם הכול

מיכל שיר סגמן:  הם כל משרדי הממשלה, כפי שמיכל הציגה אותם

מיכל שיר סגמן:       אני מאחלת לך שתקרסי כדי שמדינת ישראל תתעורר וזה יהפוך להיות משרד ממשלתי ולא רק יחידת תיאום, כפי שראוי לילדי ישראל

מיכל שיר סגמן:  תודה רבה

אליהו דלל: תודה מיכל, אני מקבל את שתי ההצעות האלה ואני מוכן להיות השר

מיכל שיר סגמן: אתה יודע מה? אני תומכת

אליהו דלל: תודה רבה

אליהו דלל:           דינה, עדיין נמצאת בזום? רציתי לשאול אותך

אליהו דלל:  איך ההתייחסות של משרד הבריאות לנערים וילדים שמתאבדים או שהם לקראת מעשה התאבדות, או שהגיעו למיון בעקבות ניסיון התאבדות?     

דינה רחל צימרמן: יש תוכנית מובנית בתוך המשרד למניעת אובדנות בכל הגילאים

דינה רחל צימרמן:  אפשר לשלוח אחר-כך יותר פרטים על מה כרוך בזה

אליהו דלל: פה אתם מתואמים עם הוועדה הממשלתית לזכויות הילד? יש לכם תיאום?     

מיכה גולדמן: אנחנו מכירים את הנושא, נפגשנו איתם

אליהו דלל: תודה רבה דינה

אליהו דלל:       טובה בן ארי, משרד החינוך

אליהו דלל:   דרך אגב, לא בטוח שיראו אותנו בשידור ישיר בערוץ הכנסת כי אנחנו פה לא מתפרעים, לא עולים על שולחנות

אליהו דלל:  זה פשוט לא יאומן מה שקרה - - -      

טובה בן ארי: אולי כדאי שתתחיל

אליהו דלל: אני לא יכול לעשות את זה, אולי מישהו אחר שיעשה את זה

אליהו דלל:  לי זה לא מתאים, לצערי

אליהו דלל:       בבקשה, טובה

טובה בן ארי: תודה רבה

טובה בן ארי:  לכבוד הוא לי להשתתף

טובה בן ארי:  צר לי שאני לא יכולה להיות פיזית

טובה בן ארי:      רציתי קצת לפרוס את הכנפיים של משרד החינוך ומה הוא עושה בתחום של זכויות ילדים ונוער

טובה בן ארי:  ראוי להזכיר את כבוד השופטת סביונה רוטלוי שהגתה יחד עם משרדי הממשלה את ההמלצות שלה ליישום האמנה הבינלאומית לזכויות הילד

טובה בן ארי:  אכן, משרד החינוך משנת 2000 מקים תוכניות משותפות עם משרדי ממשלה, אבל במיוחד לתוך מערכת החינוך, בנושא העמקה של הידע של זכויות ילדים ונוער

טובה בן ארי:  שידעו את זה גם מורים, מנהלים, אנשי חינוך ואנשים שעוסקים בחינוך ברשויות

טובה בן ארי:  את זה אני מקווה להרחיב יחד עם מיכל גולד הנפלאה שעומדת בראש היחידה

טובה בן ארי:       אנחנו מתמקדים יותר בילדים

טובה בן ארי:  אגב, חוק זכויות התלמיד שנחקק בשנת 2000 והוא חוק ייחודי בעולם, חובה על כל בית ספר להכניס אותו לתוך התקנון הבית ספרי

טובה בן ארי:       כשאנחנו מדברים על זכויות ילדים, תחום האחריות שלי הוא מגיל 4 עד גיל 18 ברמה הארצית

טובה בן ארי:  אנחנו עובדים על תוכניות לימודים שמונגשות גם בנייר, גם ברשת, גם בסרטים, גם בפעילויות מגוונות, להעמקת זכויות הילדים במצבי חיים משתנים

טובה בן ארי:       אנחנו שותפים לחקיקה, אנחנו שותפים לקביעת מדיניות בתוך משרד החינוך

טובה בן ארי:  כמובן אני מברכת לא רק את מיכל אלא גם את כל השותפים שלי במשרדי הממשלה

טובה בן ארי:  אני רואה פה את רחל דניאלי מהסניגוריה הציבורית לנוער, שאיתה יחד אנחנו עושים כ-15 שנה נושא של מיזמים לתוך בתי הספר בשני המגזרים בנושא זכויות קטינים, זכויות ילדים בעת עבירות פליליות כאלה ואחרות

טובה בן ארי:  יותר אני מתמקדת איך אנחנו נמנע את אותן עבירות פליליות דרך תהליכים חינוכיים שבנינו יחד עם רחל דניאלי והצוות שלה במחוזות השונים

טובה בן ארי:  על-כך אני מודה לך, רחל

טובה בן ארי:       יש לנו תוכניות יחד עם הוועדה לזכויות הילד באו"ם

טובה בן ארי:  אני מאוד אשמח לחבר אותך לוועדה הזאת, שאולי ביחד נרקום חלום חדש, גם עם מיכל

טובה בן ארי:  מיכל היתה אצלנו בכנס האחרון שעשינו עם נציג הוועדה לזכויות הילד בבין תחומי

טובה בן ארי:  שם דנו על זכויות של ילדים בעתות משבר

טובה בן ארי:       אני מאוד אשמח, אם אתבקש, לשלוח תכנים

טובה בן ארי:  גם תמי ברנע, מנהלת הוועדה היתה בכנסת והיא בטח תשמח לחלוק איתך קצת מהתובנות שהיא ספגה שם

טובה בן ארי:       יש את התוכנית שאנחנו עושים עם האו"ם, שגרירי זכויות

טובה בן ארי:  אנחנו מחפשים אופנים איך להטמיע את האמנה לזכויות הילד בחוק זכויות התלמיד

טובה בן ארי:  מצאנו דרך שיעורי אנגלית

טובה בן ארי:  בשיעורי אנגלית בארץ, לומדים מכיתה ה' עד ח', את הנושא של אמנת זכויות הילד בשפה האנגלית

טובה בן ארי:  דנים על קושיות וסוגיות וקשיים של ילדים בצוותי החיים, או לחילופין, בזכויות שאפשרו להם במדינות אחרות

טובה בן ארי:  דנים על זה עם שגרירים

טובה בן ארי:  הילדים מסיקים את המסקנות והילדים הם אלה ששותפים ומציגים את זה בפני הוועדה לזכויות הילד

טובה בן ארי:       אחד הדברים הבולטים באמנה, שאנחנו מקפידים עליהם במיוחד זה הנושא של הזכות להישמע והזכות להשתתף בקבלת החלטות, מעבר לכל הנושאים העצומים שיש באמנה

אליהו דלל: קבלת החלטות באיזה פורומים?     

טובה בן ארי: בכל הזירות, ברשות המקומית, בבית ספר, בדברים אישיים, בדברים ציבוריים

טובה בן ארי:  למשל, עכשיו אנחנו בונים תוכנית מיוחדת על שיתוף ילדים בנושא של התחדשות עירונית

טובה בן ארי:  אני חושבת שילדים, למשל, מבינים קצת אחרת, אולי גם יותר מאיתנו המבוגרים, למרות שלמדנו והשכלנו ויש לנו ניסיון חיים

טובה בן ארי:  הם יודעים יותר טוב מה טוב להם ומה טוב לילדים שלהם שיהיו

טובה בן ארי:  לכן זה חשוב שזה יקרה

טובה בן ארי:       יחד עם אמדוקס, למשל, אנחנו בונים תרחישי עתיד יחד עם תלמידי מגמות העיצוב לחמש יחידות בגרות

טובה בן ארי:  יש לנו מנעד רחב של פעולות שאנחנו עושים, בין אם לבחינות בגרות ובין אם לגנים

אליהו דלל: האמת היא, שהנושא של התחדשות עירונית זה חשוב לי לשמוע

אליהו דלל:  אם כן, איך משלבים אותם? איפה משלבים אותם? האם יש תהליך כזה או פרוצדורה כזאת?       

טובה בן ארי: יש תהליך שלאט לאט קורם עור וגידים

אליהו דלל: זה נכון שילדים יודעים איזה מתקן משחקים הם רוצים ומה הם אוהבים יותר

אליהו דלל:  האם היו רוצים לראות חדר משחקים או ג'מבורייה כזאת או אחרת

אליהו דלל:  זה מסוג הדברים שמאוד חשוב לדעת ולהקשיב

אליהו דלל:  השאלה, האם באמת ניתן איזה ביטוי לרצון של הילדים ובאיזו מסגרת, ממה שאת יודעת

טובה בן ארי: יש לנו מגמת אדריכלות במשרד החינוך, שגם התחילה בבחינת הנושא הזה

טובה בן ארי:  אנחנו מדברים על חמש יחידות בגרות

טובה בן ארי:  אבל התחלתי את התהליך בראשון לציון בכמה בתי ספר, גם יסודיים וגם על יסודיים, כדי ללמד ילדים איך מסתכלים על צרכים משתנים, איך מזהים צרכים של קהילות, כדי לדעת מה יהיה להם טוב יותר במבנים קיימים, או ליצור מציאות חדשה, כלומר, ליצור מבנים חדשים, ליצור מקומות בקהילה שישמש אותנו, גם ילדים וגם אנשים מבוגרים אחרים

טובה בן ארי:  הם צריכים ללמוד על ערבות הדדית לא רק בין ילדים אלא בין כל הרבדים של החברה הישראלית

טובה בן ארי:       לכן השיתוף שלהם מחנך אותם, או מעצב את האישיות שלהם, לצאת ולסייע גם במקומות שלכאורה נראים ערטילאיים

טובה בן ארי:       אם תרצה, אנחנו נתאם מפגש עם הילדים

טובה בן ארי:  או שהם יבואו אליך או שאתה תבוא אליהם

אליהו דלל: אני שמח

אליהו דלל:  לפחות מהשיחה הזאת אני רוצה לצאת בקריאה או בהחלטה לרשויות המקומיות, לוועדות תכנון ובנייה

אליהו דלל:  אני הייתי אחד מהם בנתניה

אליהו דלל:  אני חייב לומר שמעולם לא חשבתי, עד שהגעתי לפה, לשתף נערים או ילדים בוועדות תכנון ובנייה בהתחדשות עירונית, כדי להבין מה בעצם הילדים זקוקים

אליהו דלל:  אנחנו מחליטים עבור הילדים איזה מתקנים יהיו, איפה הם יהיו

אליהו דלל:  יכול להיות שאנחנו עושים משהו שהוא שאולי טוב או לא טוב לילדים ולא שמענו אותם, כשהם בעצם הלקוח בנושאים האלה

אליהו דלל:       מפה אפשר לצאת בקריאה לשתף ילדים ובני נוער בהתחדשות עירונית

אליהו דלל:  זה דבר נהדר

אליהו דלל:       תודה טובה, עזרת לנו

טובה בן ארי: עשינו גם עם אמדוקס תוכנית עם ילדים, מה ראוי להיות בבית ספר מבחינת מבנים

טובה בן ארי:  מה ראוי להיות בבית הספר לילדים של התלמידים שלנו

אליהו דלל: אז הנה, נרחיב את זה גם לבתי ספר לא רק בהתחדשות עירונית

טובה בן ארי: נשמח לבוא ולהציג את התוצרים באחת הוועדות

טובה בן ארי:  תודה לך

בת שבע פיק: אני עובדת סוציאלית ומנהלת את אגף הרווחה של מועצה אזורית גזר

בת שבע פיק:  אני נמצאת פה היום כנציגת השלטון המקומי ומתחברת לדברים שנאמרו פה

בת שבע פיק:  ברשויות המקומיות אנחנו יודעים היטב להתגבר על חסמים והדברים קורים באופן טבעי

בת שבע פיק:  ילדים שותפים בהרבה מאוד שולחנות עגולים והיוועצות

בת שבע פיק:       בכל זאת, אני קוראת מפה אל חברתי המתאמת ומבקשת שהתיאום יכלול גם את השלטון המקומי

בת שבע פיק:  בסופו של יום, זרועה הארוכה והמבצעת של יחידת התיאום הזאת ובכלל החלטות לגבי מדיניות, אלה הרשויות המקומיות

בת שבע פיק:  מיותר להגיד שאנחנו מצטיינים ביציבות שלטונית ואנחנו גם באמת טובים בשיתופי פעולה אזוריים ובשטח

בת שבע פיק:  לכן אנחנו יכולים להיות פרטנר מצוין ונהדר

בת שבע פיק:  ילדי הרשות, בסופו של דבר, עומדים בראש סדר העדיפויות של הרשות

אליהו דלל: אני מסכים עם ההערה

בת שבע פיק: אנחנו מציעים את עצמנו כשותפים נלהבים ומחבקים כל קריאה לשיתוף פעולה

אליהו דלל: אנחנו נרשום את זה לפנינו

אליהו דלל:  אני חושב שזאת הערה חשובה מאוד כי בסופו של דבר השלטון המקומי הוא אי של יציבות והוא גם הזרוע הביצועית בהרבה מאוד דברים

אליהו דלל:  זה מאוד חשוב

אליהו דלל:  תודה, בת-שבע, על ההערה

מיכה גולדמן: אני אגיד שבתוכנית האסטרטגית שבנינו באמת היו נציגי רשות מקומית שבהחלט כיוונו את התוכנית לכיוונים חדשים שלא חשבנו עליהם

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:       נאוה, בבקשה

נאוה כהן אביגדור: צהרים טובים

נאוה כהן אביגדור:  אני ד"ר נאוה כהן אביגדור ואני מהמטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, 105

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו נוכחים בדיונים של הוועדה החשובה הזאת

נאוה כהן אביגדור:  אני שמחה על המפגש הזה ועל הדיון הזה

נאוה כהן אביגדור:  באמת יש לנו פה שיתוף פעולה עם הרבה גורמים

נאוה כהן אביגדור:       אני רוצה להצטרף לאמירה ברורה שעולה כאן

נאוה כהן אביגדור:  שיתופי פעולה הן מכפיל כוח

נאוה כהן אביגדור:  שיתופי הפעולה צריכים להיות לא רק בין משרדי הממשלה אלא גם עם חברה אזרחית וגם עם חברות טכנולוגיה, לנושא שלנו של הגנה על ילדים ברשת

נאוה כהן אביגדור:  זה צריך להיות גם ברמה הלאומית וגם ברמה הבינלאומית וזה עלה כאן

נאוה כהן אביגדור:       נקודה נוספת חשובה שציינת בדבריך

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו צריכים לשתף את קהלי היעד שלנו כשאנחנו מקבלים החלטות

נאוה כהן אביגדור:  במטה הלאומי 105 יש לנו פורום הורים ופורום נוער

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו עם פורום הנוער וגם עם פורום ההורים, כי הם גם פונים אלינו ל-105

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו יושבים בישיבות קבועות ועושים פעילויות מאוד משמעותיות ביחד

נאוה כהן אביגדור:  כמו שציינת, כששומעים אותם מבינים מה הצרכים שלהם ואנחנו בסופו של דבר פועלים למענם

נאוה כהן אביגדור:       עכשיו אני רוצה רגע קצת לחזור להתחלה

נאוה כהן אביגדור:  המבנה הייחודי של המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, 105, הוא באמת מבנה שהמהות שלו היא שיתופי הפעולה

נאוה כהן אביגדור:  הוא בהובלה של המשרד לביטחון לאומי ומשטרת ישראל, להב 433

נאוה כהן אביגדור:  זאת יחידה שיושבת בלהב אבל שותפים בה: משרד החינוך, משרד הרווחה והביטחון החברתי, משרד הבריאות ומשרד המשפטים

נאוה כהן אביגדור:  זאת אומרת, שוועדת ההיגוי, שהיא הגוף העליון של המטה הלאומי, בראשה עומד מנכ"ל המשרד לביטחון לאומי ושותפים בה המנכ"לים של כל המשרדים שציינתי

נאוה כהן אביגדור:  היא זאת שקובעת יעדים ומטרות

נאוה כהן אביגדור:  הייחוד שלנו כ-105 ברמה העולמית, הוא בזה שאנחנו יושבים יחד אזרחים ושוטרים במקום אחד ובעצם נותנים מענה מתכלל והוליסטי לכל טווח הפגיעות בקטינים במרחב המקוון

נאוה כהן אביגדור:       בדברים שנאמרו יש יריעה מאוד רחבה

נאוה כהן אביגדור:  הפריזמה שלנו היא הגנה על קטינים במרחב המקוון, אבל מתוך הפריזמה הזאת אנחנו לומדים הרבה מאוד דברים

אליהו דלל: זאת הבעיה השכיחה?     

נאוה כהן אביגדור: אני לא אומרת שזאת הבעיה השכיחה, אני רק אומרת שככל שאנחנו נכנסים יותר ויותר לעולם המקוון – אני אולי אסבר את האוזן

נאוה כהן אביגדור:  פעילותו של מוקד 105 החל בפברואר 2018 והיום אנחנו בפברואר 2023 וחגגנו 5 שנים בשבוע שעבר

נאוה כהן אביגדור:  למעלה מ-43,000 אירועי פגיעה בקטינים ברשת טופלו במוקד 105

נאוה כהן אביגדור:  שליש מהם פגיעות על רקע מיני

נאוה כהן אביגדור:  חמישית פגיעות אזרחיות שאינן עוברות את הרף הפלילי, חרם, בריונות, נידוי, שיימינג וכדומה

נאוה כהן אביגדור:  כ-12% אירועי אובדנות וחשש לחיי אדם

נאוה כהן אביגדור:  יש עוד הרבה נתונים שאפשר לשתף

נאוה כהן אביגדור:       אני רוצה רגע לחזור לרציונל של ההקמה של 105

נאוה כהן אביגדור:  ההבנה היא שלמשטרה יש את תפישת העולם שלה ולכל אחד מהמשרדים יש את תפישת העולם שלו ואת היכולות שלו והידע שלו

נאוה כהן אביגדור:  כשיושבים יחד ומדברים ועובדים יחד, כל אחד מביא את הטרמינולוגיה המקצועית שלו

נאוה כהן אביגדור:  בסופו של דבר, כשאתה פועל, בין אם זה בטיפול באירוע פגיעה ובין אם זה בהפצה של חומרי הסברה, מניעה וקמפיינים

נאוה כהן אביגדור:  כי אנחנו בייחוד שלנו לא רק מטפלים בפגיעות בקטינים ברשת, אנחנו גם מטפלים במידע ומחקר, במניעה והסברה ובשיתופי פעולה

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו עושים הרבה מאוד דברים

נאוה כהן אביגדור:       רוחב היריעה של מידע, מחקר, מניעה, קהילה, שיתופי פעולה, הסברה וניהול מדיה – כל הדברים שאנחנו עושים, כל אחד מביא את הטרמינולוגיה המקצועית שלו

נאוה כהן אביגדור:  בסוף, כשאתה מוציא תוצר, בין אם זה טיפול באירוע פגיעה בקטין ובין אם זה חומר הסברה או קמפיין, השפה מזדככת לדבר הנכון

נאוה כהן אביגדור:       אני יכולה להגיד שכשאנחנו נותנים טיפול לקטינים ברשת, זה לא רק פן משטרתי

נאוה כהן אביגדור:  זה דסק שותפויות אזרחי שיושב בתוך מוקד 105

נאוה כהן אביגדור:  אז הטיפול הוא גם של חינוך, גם של רווחה, וגם של בריאות ויש גם מעטפת של משרד המשפטים לכל העניין הזה

נאוה כהן אביגדור:       לכן באמת חשוב המסר של שיתופי פעולה, של העברת מידע

נאוה כהן אביגדור:  למשל, המידע שנצבר אצלנו ב-105 הוא מידע שבאמצעות דוחות ונתונים עובר לתוך המשרדים עצמם

נאוה כהן אביגדור:  על בסיס המידע הזה נבנות תוכניות התערבות

אליהו דלל: הוא מגיע ליחידת התיאום?     

נאוה כהן אביגדור: יחידת התאום כמשרד המשפטים היא חלק משיתוף הפעולה

אליהו דלל: כן, אבל הנתונים של 105 מגיעים אליהם?     

נאוה כהן אביגדור: הנתונים שלנו עולים לרשת

נאוה כהן אביגדור:  יש לנו שלושה אתרים בעברית, ערבית ואנגלית

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו בעד גישה של שיתוף המידע

נאוה כהן אביגדור:  כל החומרים שלנו עולים לרשת וחשופים לכולם

נאוה כהן אביגדור:  כמובן הם מוצגים בוועדות הכנסת השונות

נאוה כהן אביגדור:  הדוח האחרון של מרכז המידע והמחקר של הכנסת הסתמך על נתונים שלנו

נאוה כהן אביגדור:  יש שיתוף פעולה מאוד הדוק בעניין הזה

נאוה כהן אביגדור:       למשל, במשרד החינוך בונים תוכניות התערבות על בסיס הנתונים שאנחנו לומדים

נאוה כהן אביגדור:   למשל, ש-70% מהפוגעים בקטינים ברשת הם קטינים בעצמם

נאוה כהן אביגדור:  הגיל שבו יש הכי הרבה אירועי פגיעה בקטינים ברשת זה 12, 13, 14 וזה גם פוגעים וגם נפגעים

נאוה כהן אביגדור:  אז אתה מבין שיש לך קבוצת גיל שהיא הקבוצה שאולי אליה בשלב הראשון צריך לייחד את הפעילות

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו גם מאמינים במניעה ומניעה זה מהשלב המוקדם ביותר

נאוה כהן אביגדור:       אסיים רק במשפט אחד, ברשותך

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו עכשיו בחודש פברואר, חודש לאומי להגנה על ילדים ברשת

נאוה כהן אביגדור:  זאת השנה השלישית שאנחנו מובילים את זה

נאוה כהן אביגדור:  זה מביא לידי ביטוי את כל שיתופי הפעולה עם כל הגורמים, כולל שלטון מקומי, הרשות הלאומית לביטחון קהילתי, שהיא חלק מהמשרד לביטחון לאומי

נאוה כהן אביגדור:  באמת השיתוף של המידע ושיתוף הפעולה יצמיח את כולנו לתת מענים טובים יותר לילדים בכלל המישורים

אליהו דלל: מה חתך הגילאים שפונים ל-105?     

נאוה כהן אביגדור: קודם כול, כל אחד יכול לפנות אלינו

אליהו דלל: מאיזה גיל פונים אליכם? אולי היו מקרים חריגים? אני לא יודע, אני שואל

נאוה כהן אביגדור: הפניות יכולות להיות מגיל 9, 10

נאוה כהן אביגדור:  יש מן הסתם גם פניות בגיל צעיר יותר ועד גיל 18 ולמעלה, כי כל אחד יכול לפנות

אליהו דלל: איך אתם עושים את ההסברה כדי שילדים יופנו אליכם? אני מניח ש-105 נגיש, אבל באיזו צורה הוא נגיש? האם הילדים יודעים ומכירים, מבינים על מה מדובר? איפה אתם עושים את הפרסום?     

נאוה כהן אביגדור: יש לנו קמפיין שהתחיל ב-1 בפברואר

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו יודעים שאנחנו צריכים להיות איפה שהילדים נמצאים

נאוה כהן אביגדור:  לכן אנחנו עושים את עיקר הקמפיין ברשתות החברתיות, אם זה בטיקטוק, בפייסבוק או במקומות נוספים, כולל במדיה המסורתית ובכלל

נאוה כהן אביגדור:  אנחנו עובדים עם לשכת הפרסום הממשלתית ואנחנו בודקים כל פרסום כזה ומפיקים את הלקחים להמשך

אליהו דלל: תודה, נאוה

אליהו דלל:       יש פה נציגות של המועצה לגיל הרך?         

תמי ברנע: הוזמנו ולא שלחו נציג

אליהו דלל: חבל שלא

אליהו דלל:  הם היו גם אמורים להגיש דוח לכנסת

אליהו דלל:       אבקש שתרשמי פה הערה שהמועצה לגיל הרך מגיל אפס עד שש, הוזמנו ולא הגיעו

אליהו דלל:  הם גם היו אמורים להגיש דוח וגם לא הגישו

אליהו דלל:  אבקש להוציא מכתב או מייל בנושא הזה

אליהו דלל:  אני חושב שהדיון חשוב והם צריכים להיות פה אם הוזמנו

מיכה גולדמן: חשוב לומר שוועדת מנכ"לים היא מכיתה א' ומעלה כדי באמת לא לפגוע במועצה לגיל הרך

מיכה גולדמן:  אנחנו ניצור איתם קשר

אליהו דלל: אוקי, אז תעבירו את המסר ותצרו קשר

אליהו דלל:  אנחנו מדברים פה על גיל אפס עד גיל 18, אז אנחנו לא יכולים להסתכל רק גיל 6 ומעלה

אליהו דלל:       ורדה רפפורט בזום, בבקשה

ורדה רפפורט: (בזום)     צהריים טובים

ורדה רפפורט:  אני רוצה לברך את מיכל חברתי, שעומדת בראש היחידה לתיאום הממשלתי למניעת התנהגויות בסיכון

ורדה רפפורט:  אני גם מברכת את הדיון בוועדה החשובה הזאת

ורדה רפפורט:  אני נציגת שירות המבחן לנוער

ורדה רפפורט:  אני רוצה לומר כמה משפטים שמאוד חשוב לי לומר אותם

ורדה רפפורט:       לשירות המבחן מגיעים כל הנערים שנחקרו במשטרה על ביצוע עבירה פלילית

אליהו דלל: כמה ילדים בשנה?     

ורדה רפפורט: מדובר על 14,500 קטינים שמופנים אל שירות המבחן לנוער

אליהו דלל: בשנה?     

ורדה רפפורט: כן

אליהו דלל:  זה מספר לא הגיוני אפילו

אליהו דלל:  זה מספר מדהים, גדול מאוד

ורדה רפפורט: אכן

ורדה רפפורט:  אני רוצה להגיד שמצבם בכלל של בני הנוער הוא לא טוב

ורדה רפפורט:  בעקבות הקורונה מצבם הוחמר מצבם ולכן ביקשתי את רשות הדיבור כדי לומר כמה משפטים לגבי האוכלוסייה הזאת

ורדה רפפורט:       קודם כול, נערים עוברי חוק זה בעצם אוכלוסייה בקצה רצף הסיכון

ורדה רפפורט:  לצערי, כיום אין להם לובי וסנגור חברתי מספק בחברה

ורדה רפפורט:  היו שנים טובות יותר ובשנים האחרונות פחות ופחות רואים את המצוקה, את הקשיים שהם עוברים ואיזה המענים הניתנים להם

ורדה רפפורט:  מדובר בנערים שעל רקע משבר גיל ההתבגרות, מצבי חיים מורכבים, חוסר השגחה הורית, רקע של עוני, הם מגיעים להתנהגות ולמצבי סיכון ובעצם עוברים על החוק

אליהו דלל: יש לך איזה גרף של מגמה של אותם ילדים בסיכון, שמגיעים למספר של 14,500? האם אנחנו יודעים מה היה לפני שנה, שנתיים, שלוש או חמש, כדי לראות איזו מגמה וממה היא נובעת? את יכולה גם להעביר לנו אם אין לך כרגע

אליהו דלל:  חשוב לדעת מגמות וממה זה נובע

ורדה רפפורט: בהחלט, ככל שתבקשו ומה שתבקשו, נשמח להעביר

ורדה רפפורט:  בגלל משבר הקורונה הרבה מאוד מהם נשרו ממערכת החינוך, הם נמצאים במצבי סיכון גם עם אלכוהול וגם עם סמים

ורדה רפפורט:  גם הנושא של חקיקה ואי הפללה מאוד משפיע על בני הנוער

ורדה רפפורט:  לצערי אין מספיק מענים לטיפול בבני הנוער

ורדה רפפורט:       אני רוצה להגיד משהו שהוא מאוד לטיפול בבני הנוער האלה

ורדה רפפורט:  רובם לא יהיו עבריינים כשהם יגיעו לבגרות

ורדה רפפורט:  המצוקות והקושי זה על רקע משבר גיל ההתבגרות

ורדה רפפורט:  90% מהם לא יבצעו עבירות אם הם יקבלו את הטיפול ואת המענה המתאים

ורדה רפפורט:  לכן אני רואה את החשיבות העמוקה של התיאום של היחידה הממשלתית הזאת

ורדה רפפורט:  צריך לשלב ידיים וצריך כפר שלם

ורדה רפפורט:       אני רוצה לסיים בתקווה שהועלתה פה, על הקמת משרד ממשלתי לטיפול בילדים ונוער

ורדה רפפורט:  בעיניי זה יהיה פשוט כמעט חזון אחרית הימים

ורדה רפפורט:  הלוואי, כי אני חושבת שצריך להתייחס לאוכלוסיית ילדים ונוער באופן רחב, מערכתי של כל משרדי הממשלה

ורדה רפפורט:  זה בעצם העתיד שלנו

ורדה רפפורט:  תודה

אליהו דלל: תודה רבה, ורדה

שירן יחיא: אני פה בכמה כובעים

שירן יחיא:  אני מארגון ההורים הירושלמי, חברה בארגון ההורים הארצי, ממקימי מטה המאבק למען הילדים בגיל הרך

שירן יחיא:       אני שומעת פה את כל הדברים וזה מאוד יפה, אבל אחד הדברים שצריך לשים על השולחן זה ההורים

שירן יחיא:  בסוף, מי שנמצא הכי קרוב לילדים, מי שיכול לזהות את הסימנים הראשונים, מי שיכול לראות את הנורות האדומות, שיכול למנוע את הדברים, שיכול להוביל לטיפולים, זה בעצם ההורים

שירן יחיא:       אני חושבת שאין מספיק מודעות להורים

שירן יחיא:  אין מספיק נגישות של מידע מה לזהות ואיך לזהות

שירן יחיא:  למשל, איך אפשר לזהות אנורקסיה או בעיות חברתיות או התחלה של דיכאון? אפשר לזהות את זה לפני

שירן יחיא:  במידה והיה לנו פרסום ונגישות של מידע, ההורים היו יכולים לפעול בצעדים הראשונים ולא  לזהות את זה שכזה כבר אור אדום זועק

שירן יחיא:       אחד הדברים שההורים חוששים ממנו זה המון סטיגמות שיש לנו מהעבר

שירן יחיא:  ברגע שאתה מדווח אז עלולים לקחת לך את הילד, עלולים לקטלג אותו או להרחיק אותו

שירן יחיא:  יש הרבה מקרים שזה לא נכון

שירן יחיא:  אחד הדברים שאנחנו צריכים לעבוד עליו זה להנגיש את המידע להורים

שירן יחיא:  להדריך אותם מה השלבים

אליהו דלל: דברים חשובים מאוד

שירן יחיא: זה מאוד חשוב

אליהו דלל: מה שדיברנו קודם, החשיבות של פרסום המידע

אליהו דלל:  אם הילדים נמצאים ברשתות, ההורים לא תמיד נמצאים ברשתות לכן הנושא צריך לעבור בצורה שונה

נאוה כהן אביגדור: כל שבוע, כל יום רביעי בשמונה, נותנים הרצאה לכל הציבור ומפיצים אותה

אליהו דלל: מאוד חשוב ארגון ההורים, לערב את ארגון ההורים

שירן יחיא: אחד מהדברים שארגון ההורים עשה זה לצאת בכמה קמפיינים

שירן יחיא:  אלה סרטונים שבעצם מראים להורים איך אתה צריך להתמודד ואיך אתה צריך לגלות עירנות

שירן יחיא:  אם ראית סרטון שאחד מהילדים שלך הפיץ והוא לא טוב, האם תתעלם או לא תתעלם? אם אתה מזהה מצוקה או הפרעת אכילה, או אתה רואה שיש קשיים מסוימים, ההורים הם הכתובת הראשונה

שירן יחיא:       אני חושבת שהמידע והנגשת המידע ושיתוף הפעולה עם ההורים, יותר הידברות והוצאות הסטיגמות, הבנת השלבים והבנת ההשלכות על העתיד, יוכלו לסייע ואנחנו נוריד הרבה מכמות המקרים שנמצאים פה כי השלב הראשון יהיה מטופל

אליהו דלל:        תודה רבה לך, הערה מאוד נכונה

נעם וילדר: אני עורכת הדין מהמועצה לשלום הילד

נעם וילדר:       אני מברכת על הדיון החשוב הזה

נעם וילדר:  הוא חשוב מאוד וגם מרגש

נעם וילדר:  זה באמת מחדד, קודם כול, את הנחיצות בתיאום בין משרדי בנוגע לזכויות ילדים

נעם וילדר:  ילדים לא מוקמים באף משרד ובאף תוכנית משרדית

נעם וילדר:  נאוה הציגה כאן תוכנית יפה ומדהימה לתיאום בין משרדי בנושא מסוים

נעם וילדר:  באמת המטרה של היחידה היא לתאם המון נושאים שנוגעים לילדים

נעם וילדר:  אנחנו חושבים על הזכות לחינוך, זה לא רק משרד החינוך

נעם וילדר:  כאשר לילד יש מצב כלכלי קשה בבית, שמונע ממנו להגיע למערכת החינוך, אז משרד הרווחה צריך להיכנס

נעם וילדר:  כשהוא חווה קשיים נפשיים, אז לפעמים משרד הבריאות צריך להיכנס

נעם וילדר:  זאת דוגמה הכי קטנה ופשוטה למצב שבו כל המשרדים חייבים להיות בשיתוף פעולה בעזרה לילד

נעם וילדר:       המועצה באמת היתה שותפה להקמה של היחידה הזאת ואנחנו מאוד שמחים שהדיון הזה קורה

נעם וילדר:  צריך לציין גם שמיכל היא האדם הנכון במקום הנכון

נעם וילדר:       אני רוצה לומר כמה נקודות שלדעתנו צריכות להיות על סדר-היום של היחידה

נעם וילדר:  אחד, זה הנושא של בריאות הנפש

נעם וילדר:  דיברנו על זה קצת בדיון הקודם, על התוכנית הבין משרדית של משרד החינוך, משרד הבריאות ומשרד הרווחה

נעם וילדר:  יש שם כל מיני נושאים וכל מיני תוכניות שקשורות לכל המשרדים

נעם וילדר:  צריך לראות, קודם כל, שהתוכנית הזאת יוצאת לפועל, שהיא מתוקצבת ושכל המשרדים שמים את זה בראש סדר העדיפויות

נעם וילדר:  צריך לראות ללוות את התוכנית הזאת, לראות איך היא מיושמת בפועל

נעם וילדר:  יש כל מיני דברים קטנים שלא קשורים לתוכנית הלאומית, שקשורים לוועדת הנפש

אליהו דלל: דרך אגב, בוועדת הרווחה והעבודה, ממש לפני כשנה, היה דיון בנושא הזה אבל מגיל 18 ומעלה

אליהו דלל:  בדיון הזה ציינתי את הצורך, כיושב-ראש הוועדה גם לגילאים 18 ומטה וטוב מאוד שאת מעלה את זה

נעם וילדר: זה חשוב

נעם וילדר:       אני אתן דוגמה קטנה

נעם וילדר:  במוסדות הפוסט אישפוזיים נמצאים ילדים

נעם וילדר:  זה שייך למשרד הרווחה אבל תחתם יש בתי ספר ששייכים למשרד החינוך

נעם וילדר:  התיאום בין המשרדים לגבי היסעים, לגבי ועדות אפיון, כל הזמן יש שם קשיים

בת שבע פיק: בואי נתחיל שיהיה לזה את אותו קוד מספרי

נעם וילדר: ממש, ממש

נעם וילדר:  זה דורש שמשרד החינוך ומשרד הרווחה יישבו יחד עם יחידת התיאום ויוציאו נוהל

נעם וילדר:  זה נושא הכי איזוטרי אבל הוא משפיע על חייהם של המון ילדים

נעם וילדר:  צריך שישבו ויוציאו נוהל מסודר של כל המשרדים הנוגעים בדבר

נעם וילדר:  שיהיה פרוטוקול מסודר של עבודה

נעם וילדר:  זה דבר קטן וכל-כך חשוב

נעם וילדר:  אז נושא בריאות הנפש זה נושא אחד

נעם וילדר:       הנושא השני שמאוד מאוד חשוב לנו זה הנושא של שיתוף פעולה והעברת מידע בין רשויות שמטפלות בילדים בסיכון

נעם וילדר:  היתה ועדת ויטנר שהוקמה ב-2009 בעקבות הרצח של הילדה רוז פיזם

נעם וילדר:  ב-2010 הוגש הדוח ואת המסקנות העיקריות היתה שצריך לחוקק חוק שיגן על ילדים בסיכון באמצעות שיתוף פעולה אינטנסיבי בין הרשויות של העברת מידע

נעם וילדר:  הם אמרו בסופו של דבר, שאם טיפת חלב היתה בקשר עם קופת החולים, היו בקשר עם משרד החינוך, עם משרד הרווחה, עם המשטרה, אם הרשויות האלו היו מדברות, אולי היה ניתן למנוע את הרצח הזה ורצח של ילדים אחרים

נעם וילדר:  יש ילדים בסיכון שנופלים בין הכיסאות ואין תקשורת בין המשרדים

נעם וילדר:  אז קודם, יחידת התיאום יכולה להיות איזו גורם מתכלל

נעם וילדר:  ליצור מנגנון לשיתוף מידע, כמובן תוך שמירה על פרטיותם של הילדים ושל המשפחות

נעם וילדר:       אגב, הזכרת בדיון האחרון את החשיבות לקדם חקיקה

נעם וילדר:  אני חושבת שחקיקה כזאת שנוגעת להעברת מידע בין משרדים בנוגע לילדים בסיכון יכולה להיות משהו שהוועדה מקדמת

נעם וילדר:  בהחלט נושא מאוד חשוב

נעם וילדר:       הדבר האחרון, הנושא של חיזוק אנשי המקצוע שפועלים עבור ילדים

נעם וילדר:  ורד, המנכ"לית של המועצה דיברה על זה בקצרה בשבוע שעבר

נעם וילדר:  חסרים תקנים, יש אנשים שלא רוצים להגיע למקצועות הכל-כך חשובים האלה כי הם לא מספיק מתגמלים

נעם וילדר:  בסופו של דבר, אנחנו רוצים שהילדים שלנו יהיו בריאים ויהיו שלמים בגופם ובנפשם, אנחנו צריכים לחזק את הצוותים

אליהו דלל: תודה רבה

עודד מזרחי: אני קצין במדור נוער

עודד מזרחי:  אני קצין במדור נוער

עודד מזרחי:  אני אחראי על הדרכה של כלל מערך הנוער במשטרת ישראל

עודד מזרחי:       אני רוצה לגעת בכמה דברים בקצרה בשביל לא להאריך

עודד מזרחי:  אנחנו מסתכלים יותר על ההיבט האכיפתי של העבירות שנעברות על-ידי הנערים

עודד מזרחי:  אנחנו חושבים שזה כמו מסלול של אוטובוס כשיש תחנות בדרך כאשר כל תחנה זה משרד ממשלה אחר שצריך לטפל

עודד מזרחי:  אנחנו בדרך-כלל התחנה האחרונה אליה מגיע הקטין, כשהוא כבר עובר את העבירה

עודד מזרחי:  אני אומר את זה כי מערך הנוער נבנה בצורה כזאת שהוא גם מטפל באכיפה, אבל הוא גם מטפל במניעה לפני כן

עודד מזרחי:       לאחרונה התחלנו לסייע לאותם קטינים שכבר עברו את העבירות, נשפטו חלקם, או שיש להם תיקים פתוחים

עודד מזרחי:       חברי דיבר על זה שנפתח תיק לקטין

עודד מזרחי:  חלק גדול מהעבירות של אותם קטינים, אנחנו משתדלים שלא לפתוח להם תיק פלילי אלא למצוא חלופת תיק פלילי שנקראת טיפול מותנה, תיק ט"מ

עודד מזרחי:  הוא לא מופיע בשום מאגר אלא אם כן הוא הולך להתגייס לטייס או לשיירת ואז רואים את זה, אבל למאגרי הצבא הוא לא רואה את התיק שפתוח

עודד מזרחי:       מפה אני רוצה להמשיך למה שאמרה ורדה על חוק אי ההפללה

עודד מזרחי:  ברגע שזה ייכנס לגבי קטינים, אני כמשטרה לא אוכל להפנות לטיפול את אותם אלה שמשתמשים כי אני לא אחקור אותם

עודד מזרחי:  פה אנחנו נמצאים באיזו בעיה

עודד מזרחי:  אני חושב שצריך לתת את הדעת לנושא הזה כי אנחנו מדברים על קטינים

עודד מזרחי:  אותו קטין הוא בעצם עוד לא פיתח את הנפש העבריינית ועדיין יש מקום לתקן את זה

עודד מזרחי:  אני חושב שאנחנו צריכים לפעול בכיוון הזה

עודד מזרחי:       לגבי חודש ההגנה על ילדים ברשת, עליו דיברה נאוה

עודד מזרחי:  אנחנו שותפים מלאים בנושא הזה בנוסף למה שהם עושים

עודד מזרחי:  הם עושים עבודה נפלאה

עודד מזרחי:  מערך הנוער בכלל המשטרה, כ-500 עובדי נוער, קצינים, שוטרים, חוקרים, בלשים ורכזי מודיעין, מעבירים הרצאות במהלך החודש הזה בכלל מוסדות החינוך לכלל הגילאים, כך שכולם נחשפים

עודד מזרחי:  כל הנערים והבוגרים יותר נחשפים למה שיש להם ולמי לפנות

אליהו דלל: ההורים שותפים לזה?     

עודד מזרחי: ההורים לא שותפים לזה

עודד מזרחי:  הילדים מקבלים את הכול

אליהו דלל: יכול להיות שכדאי לעשות את ההרצאות יחד עם נציגות של הורים כדי שההורים ידעו מה קיים ברשת ואיך ניתן בעצם - - -      

עודד מזרחי: יש לנו פרויקטים במניעה שעובדים מול הורים ומכניסים אותם לתוך המעגל הזה

עודד מזרחי:  זה לא בקנה מידה גדול כמו החודש הזה שמאופיין באלפי הרצאות

אליהו דלל: אני שמח, אני חושב שזה חשוב

נאוה כהן אביגדור: יש גם פרויקט של הרצאות במקומות העבודה, בדיוק כדי למצוא את ההורים במקומות העבודה

אליהו דלל: אמרה קודם נציגת ההורים שחשוב מאוד לשתף

אליהו דלל:  נניח שהילדים יודעים והם חשופים לנקודות האלה

אליהו דלל:  אבל יש ילדים שלמרות המודעות הם כן נכנסים לפינות מסוימות

אליהו דלל:  ההורים צריכים להבין, לראות ואולי גם לזהות משהו

אליהו דלל:  אם יהיו להם את הכלים אז הם יזהו את אותן נקודות

עודד מזרחי: אני רק זורק את זה פה באוויר

עודד מזרחי:  כדי להגיע לכמות כמה שיותר גדולה של אנשים, אני חושב שאנחנו יכולים להיעזר במדיה

עודד מזרחי:  אולי תקציב שייצבע לצורך זה, לעשות איזה סרטון או הרצאה

אליהו דלל: אני לא אומר איך

אליהו דלל:  על הדברים האלה צריך לחשוב יחד עם ההורים עצמם

אליהו דלל:  גם הם לקוח של אותן בעיות

אליהו דלל:  הלקוחות הם באמת הילדים ונוער אבל הבנו שגם בהיבט של ההורים הם חייבים להיות שותפים כי בסך-הכול הם הכי קרובים לאותם ילדים והם יכולים לזהות כל מיני תופעות שאולי ללא הדרכה לא היו יכולים לזהות

אייל מרילוס: אני ממועצת נוער ארצית

אייל מרילוס:       אתם מדברים פה הרבה על נוער

אייל מרילוס:  עד כמה אתם עובדים עם הנוער בעצם? כמה הנוער שותף איתכם ביצירת התכנים שמועברים לנוער שמנסה להיגמל או בתיאום משרדי? יש איתכם נוער או שאתם מנותקים מהם לגמרי

מיכה גולדמן: אני מניחה שאתה גם יודע על שיתוף הפעולה שיש לנו עם המועצה

מיכה גולדמן:  אמנם היא צריכה להתחזק אבל בהחלט יש את רן, את מרטין, היו אצלנו גם בכנס

מיכה גולדמן:  אנחנו בוודאי בשותפות ונמשיך

אייל מרילוס: יש צורך לערב נוער בהליכי חקיקה וזה בעצם איתכם

אייל מרילוס:  לגבי רישום פלילי בצבא, אבל אני מציע להקים את נערי רפול מחדש

אייל מרילוס:  נערים שיכול להיות שיש להם תיקים פליליים קשים אבל בצבא הם יכולים להסתדר מצוין

אייל מרילוס:  אלה אנשים שלא הסתדרו עם מסגרות, לא הסתדרו עם ההורים ועם השכונה

אייל מרילוס:  ברגע שתיקחו אותם לצבא או למשטרה, הם יכולים להפוך לרמטכ"לים הבאים

אייל מרילוס:  זה רעיון שאולי כדאי לשקול או משהו בסגנון

חוה לוי: צהרים טובים

חוה לוי:  תודה על ההזמנה, על הנושא ועל החשיבות שנתתם לעניין הזה בדיון

חוה לוי:  אני רק רוצה להתייחס בגלל שנאמרו כאן כמה דברים ואולי כדאי לדייק אותם כשירות לציבור, אפרופו למסר של נציגת ההורים

חוה לוי:       משרד הרווחה מפעיל הרבה מאוד שירותים לטובתם של ילדים נפגעים וילדים במצבי סיכון, אבל גם מתוך תפישה שרואה את המשפחה ככתובת העיקרית עבור הילדים, תהליכי עבודה עם המשפחה, שיקום משפחות, כאחת מהתפישות העיקריות שאנחנו פועלים על פיהן

חוה לוי:       אני מסכימה עם מה שאמרה נציגת ההורים

חוה לוי:  הרבה פעמים אנחנו נתפשים בציבור כגורם שאם יפנו אלינו אז יהיה לזה דווקא השלכות שליליות כלפי המשפחה

חוה לוי:  יש לנו משימה משותפת להילחם בדבר הזה וכן להעביר את המסר שבסופו של דבר התפקיד של כולנו יחד הוא לתת את המענה המותאם

חוה לוי:  אנחנו שותפים בהרבה מאוד תיאומים בין משרדיים, גם בתוכנית הלאומית למניעת אובדנות, גם במערך הלאומי 105, גם במרכזי הגנה שהמשרד הוא הגורם המפעיל באופן ישיר

חוה לוי:  זה גם שירות בין משרדי שמנסה לתת מענה לילדים נפגעי עבירות ואלימות

חוה לוי:  אנחנו באמת נמצאים בכל מקום

חוה לוי:  ברוב השירותים, גם אם אין איזה שולחן עגול ייעודי, נעשית עבודה בין משרדית די הדוקה עם משרד החינוך, עם המשטרה, עם משרד הבריאות, גם בתחום בריאות הנפש וגם בתחומים אחרים, על-מנת שנוכל לפתח ביחד מענים טובים יותר עבור ילדים

חוה לוי:       המשרד מטפל בעשרות אלפי ילדים בשנה

חוה לוי:  אנחנו עצמנו, כעובדים סוציאליים לחוק הנוער, מקבלים כ-60,000 דיווחים בשנה, שזה היקף פעילות מאוד גדול שמחייב באמת את הכפר כולו לתת מענים

חוה לוי:       דיברה קודם בת-שבע

חוה לוי:  עיקר העבודה היא ברשויות המקומיות

חוה לוי:  התפקיד שלנו זה לחזק את הרשות המקומית כדי לתת מענים, אבל גם שירותים שהמשרד מפתח בהתקשרות ישירה, גם שירותים חוץ ביתיים

חוה לוי:       נמצאת איתי כאן חברתי רונית צור

חוה לוי:  אני לא יודעת אם תספיק לדבר, אבל היא מנהלת שירות בשירותים החוץ ביתיים

חוה לוי:  באמת יש הרבה מאוד פיתוח של עוד ועוד תחומים כדי שנוכל לתת מענים טובים עבור ילדים

חוה לוי:  עשינו עכשיו חשיבה משותפת עם מיכל על דברים שנרצה לפתח ביחד

חוה לוי:  יש דברים שכבר התחלנו לעבוד עליהם יחד בתיאום הבין משרדי

חוה לוי:       בסופו של דבר, אני חושבת שאף אחד מאיתנו לא יצליח לבד

חוה לוי:  כן יש חשיבות שהקול הזה ימשיך ויהדהד מהוועדה החוצה, בעיקר לטובת ההבנה של הציבור שאנחנו רוצים לעשות טוב עבור ילדים

חוה לוי:  דיבר הקודם לי על הרמטכ"לים הבאים

חוה לוי:  אנחנו נשמח שיהיו רמטכ"לים, ושהם יהיו בכל מקום שיהיה בו טוב לילדים

חוה לוי:  בסוף זאת המשימה החשובה של כולנו כמדינה

אליהו דלל: תודה רבה

אליהו דלל:       צמרת אביבי, בבקשה

צמרת אביבי: ׁ	 אני רוצה להתחבר למה שאמרה נציגת ההורים ולמסר החשוב שלה

צמרת אביבי:  אנחנו בשנים האחרונות עדים לעלייה מתמדת במספר בני הנוער שמאובחנים עם קשיים אישיים, רגשיים, לימודיים וחברתיים

צמרת אביבי:  זה יכול לנבוע מטראומות, הפרעות אכילה, אלימות, דחייה חברתית, הפרעות אישיות קשות וכל מיני דברים כאלה

צמרת אביבי:       אז בואו נדבר על הזכות של הילדים באמת להכיר עולם חבוי ולתת להם ביטוי למצוקות הנפשיות שלהם

צמרת אביבי:  להציף את המצוקות ולא לפחד להגיד, אני מתמודד עם קשיים נפשיים

צמרת אביבי:  זה באמת עולם חבוי עם סטיגמות רבות שאופפות ובושה שאופפת את העולם הזה

צמרת אביבי:  מערכת החינוך הפורמלית עדיין לא נתנה את הפוקוס הראוי לעולם מתמודדי הנפש

צמרת אביבי:  במקביל, אנחנו רואים את הגידול האסטרונומי אחרי הקורונה, עוד ועוד תלמידים שהם עם קשיים נפשיים כאלה ואחרים

צמרת אביבי:       העמותה שלנו שמה למטרה לשבור את חומות הבושה והסטיגמה

צמרת אביבי:  בימים האלה אנחנו בונים מודל חינוכי שמתמודדי נפש בתפקוד גבוה ייכנסו לתוך בתי הספר וינגישו באמת את המסרים

צמרת אביבי:  הם יראו שהם אנשים רגילים שמתמודדים עם קשיים ויכולים לנהל אורח חיים רגיל לצד הקושי הזה

צמרת אביבי:       בתכלול הזה יחד עם מיכל, אני מבקשת שבאמת אנחנו נגיע לדיונים בשולחנות עגולים כדי לתת גם את המבט הזה

אליהו דלל: אני חושב שהיה דיון מאוד מעניין וחשוב ואני רוצה לסכם

אליהו דלל:  אחד הנושאים שעלו כאן זה הנושא של שיתופי פעולה

אליהו דלל:  הוועדה קובעת כי שיתופי פעולה ושילוב ידיים הם מכפיל כוח ומודה ליחידת התיאום לזכויות ילדים ונוער בראשותה של עורכת דין מיכל גולד על פעילותה ועל פעילות כל היחידה

אליהו דלל:       כן, אני מאוד מבקש שיהיה תכלול וכמה שיותר תיאומים

אליהו דלל:  זה בעצם הכוח שלנו

אליהו דלל:  נאמר פה, לפעמים משרד הבריאות יודע על משהו ולא תמיד משרד החינוך יודע וילדים יכולים להיזרק חס וחלילה ליפול בין הכיסאות וחבל שנגרום לעוול כזה

אליהו דלל:  לכן התיאום מאוד חשוב

אליהו דלל:       הוועדה קוראת לשר המשפטים ולמזכירות הממשלה לפעול להקמת ועדת מנכ"לים לעניין זכויות ילדים ונוער, כפי שקבעה החלטת ממשלה 1652 שהקראנו פה בוועדה

אליהו דלל:       הוועדה קוראת ליחידת התיאום לשתף את נציגי השלטון המקומי ואת נציגות ההורים בפעילותם

אליהו דלל:  דיברנו על זה, אני חושב שזה מאוד חשוב

אליהו דלל:  זה גורם שיכול להשפיע רבות ולתת גם אינפוט לוועדה ולתיאום

אליהו דלל:       הוועדה קוראת ליושב-ראש הכנסת וליו"ר ועדת הכנסת לפעול לקביעת הוועדה המיוחדת לזכויות הילד בכנסת כוועדה קבועה, ועדה סטטוטורית של כנסת

אליהו דלל:  זה נושא חשוב

אליהו דלל:  לא צריך כל שנה מחדש לדון האם תהיה וועדה או לא תהיה וועדה

אליהו דלל:  הרציפות בוועדה היא מאוד מאוד חשובה כדי שלא נצטרך לקיים דיונים חוזרים כל פעם שנבחרת ממשלה או כנסת חדשה

אליהו דלל:       הוועדה קוראת לראש הממשלה ולמזכירות הממשלה לפעול להקמת משרד לילדים ונוער

אליהו דלל:  בהתחלה זה נשמע כאילו משהו מצחיק, אבל אם יש היום כל-כך הרבה שרים בנושאים שונים ומגוונים, אני כן חושב שוועדה כזאת שתתכלל את כל הנושאים ביחד על-ידי שר, זה דבר שהוא נדרש

אליהו דלל:  דרך אגב, הוא גם קיים במדינות אחרות

אליהו דלל:  אז זה לא לוקסוס

שירן יחיא: אפשר לקרוא לזה המשרד לדור העתיד

אליהו דלל: זה לא לוקסוס, זה משרד שהוא נדרש

אליהו דלל:  אף אחד לא יכול להגיד שהמשרד הזה לא נדרש

אליהו דלל:       כמובן, למועצה לגיל הרך ולשר החינוך, הוועדה קוראת להגיש את דוח המועצה כפי שמתחייב מחוק המועצה לגיל הרך שזה מגיל אפס עד שש

אליהו דלל:       הוועדה קוראת ליחידת התיאום לילדים ונוער ולמועצה לגיל הרך לפעול בתיאום ומבקשת לעדכן את הוועדה על שיתוף הפעולה בין שני הגורמים

אליהו דלל:       למרכזי לשלטון מקומי

אליהו דלל:  קודם כול, תודה על הנוכחות שלכם בוועדה

אליהו דלל:  הוועדה מבקשת לשתף את נציגות של מועצת התלמידים והנוער בוועדות תכנון ובנייה של הרשויות המקומיות

אליהו דלל:       המרכז לשלטון מקומי, תפנו את הבקשה הזאת באמצעותנו

בת שבע פיק: לא רק, בכל תחומי החיים

אליהו דלל: לא אמרתי רק

אליהו דלל:  מאחר והנושא שתכנון ובנייה עלה פה, זה בסדר

אליהו דלל:  אני מאוד אשמח שזה יהיה בכל תחומי החיים

אליהו דלל:  זה יכול להיות גם בהקמת בית ספר, התחדשות עירונית וגם בהקמת גן משחקים, גם זה בסדר

אליהו דלל:  בסך הכול, הרעיון הוא לשתף את הנוער, את הילדים ואת מועצת הילדים בקבלת החלטות ברשות המקומית

אליהו דלל:  אני חייב לומר לכם, זה מקום נכון לשתף בו פעולה

אליהו דלל:       אני מודה לכולם, הישיבה נעולה