ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 67, 2023-02-27 00:00

ינון אזולאי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

ינון אזולאי:  נושא הדיון: ריביות, פיקדונות, אשראי  של הבנקים

ינון אזולאי:  היום יום שני, ו' באדר התשפ"ג – 27

ינון אזולאי: 2

ינון אזולאי: 2023

ינון אזולאי:  אני מקדם בברכה את המפקח על הבנקים, מר יאיר אבידן, ברוך הבא

ינון אזולאי:  אי אפשר להתחיל בלי להשתתף בצערם של עם  ישראל, של המשפחה, של בחורי החמד שאתמול נרצחו, הלל מנחם ויגל יעקב למשפחת יניב, האחים מהישוב הר ברכה

ינון אזולאי:  אנחנו מקווים שמסע הדמים הזה ייפסק ומקווים שהקדוש ברוך הוא ישלח תנחומים למשפחה

ינון אזולאי:  שמענו את האימא - איזו אצילות, איזו גבורת נפש איך שהיא דיברה

ינון אזולאי:  אני לא יודע מי יכול - שלא נתנסה - לעמוד בכזאת גבורה ולהגיד את הדברים שהיא אמרה

ינון אזולאי:  אנחנו איתם בנפשנו, מקווים שדי לצרותינו

ינון אזולאי:       אני קורא לעם ישראל, לכולם, אנחנו מבינים את הכאב, מבינים את הצער, אבל אנחנו כולנו צריכים לשמור על איפוק, לא להיגרר למקומות שלא אמורים להיגרר אליהם

ינון אזולאי:  האלימות היא לא דרכנו,  ההידברות היא דרכנו

ינון אזולאי:  יש מי שעושה את העבודה

ינון אזולאי:  אנחנו נחזק מפה את חיילי צה"ל, את כוחות הביטחון שעושים יומם וליל למען עם ישראל שימשיכו ויעשו כך ובעזרת השם יחזרו בריאים ושלמים לביתם

ינון אזולאי:       במעבר חד נעבור לסדר היום

ינון אזולאי:  אדוני המפקח על הבנקים, מר יאיר אבידן, נתחיל עם ההצגה של המצגת שהכנת לנו על הריביות, הפיקדונות והאשראי, ולאחר מכן נאפשר שאלות לחברי הכנסת ולמשתתפים

יאיר צבן: תודה רבה ובוקר טוב, ממלא מקום יושב ראש הוועדה

יאיר צבן:  אני לגמרי מצטרף לדברים שלך בפתיח בעניין התנחומים

יאיר צבן:       במסגרת הזאת, למרות שהכותרת היא נושא של פיקדונות, יש גם חלק שעוסק במשכנתאות

יאיר צבן:  אנחנו נתחיל מהעולם של הפיקדונות

יאיר צבן:  אנחנו מסתכלים על ההתפתחות של פיקדונות נושאי הריבית של יתרות העו"ש, כשההשוואה היא בין דצמבר 2021 לדצמבר 2022

יאיר צבן:  אנחנו רואים שיתרות העו"ש שבבסיס שלהן הן יתרות עו"ש שאינן נושאות ריבית, ירדו בכ-90 מיליארד שקל משנת 2021 ל-2022, כשמתוך 596 מיליארד שקל 41% הן יתרות עו"ש שנושאות ריבית

יאיר צבן:  יש כל מיני וריאציות לבנקים שונים, אם זה עו"ש מקזז, או כל מיני כלים שיש בהם יתרות עו"ש חיוביות שמקבלות תמורה כזו או אחרת בשוטף

ינון אזולאי:  עו"ש מקזז זה לא בכל הבנקים, נכון?     

יאיר צבן: נכון

ינון אזולאי: בנק הפועלים כן משתמש איתו

יאיר צבן: יש ארבעה או חמישה בנקים שיש להם כלים מגוונים

יאיר צבן:  לבנק הפועלים, כמו שאמרת, יש

יאיר צבן:  אני לא רוצה לעשות לובי לבנקים, אבל יש בנק אחר שעד 7,500 יתרה משלם גם כן ריבית

יאיר צבן:  כ-41% הם עדיין נושאי ריבית, כאשר היתרה בעובר ושב היא יתרה יומית, היא לא סגורה לשום תקופה, היא נזילה לחלוטין

יאיר צבן:  בחלק התחתון אנחנו רואים את העלייה ביתרת הפיקדונות נושאי הריבית, שאלה פיקדונות שסגורים לתקופה

יאיר צבן:  אנחנו רואים שיש גידול של כ-170 מיליארד שקל בין דצמבר 2021 לדצמבר 2022 ושכל ה-911 מיליארד שקל נושאים ריבית

יאיר צבן:  אנחנו רואים שיש צמצום מסוים בהיקף הפיקדונות שאינם נושאי ריבית ועלייה יחסית די משמעותית ביתרת הפיקדונות שנושאים ריבית בשנת 2022, בין היתר בגלל שיצאנו מתקופה מאוד-מאוד ארוכה של סביבת ריבית אפס שבה הנושא של פיקדונות ריבית היה פחות משמעותי

אליהו דלל: מה אחוז הריבית הממוצע בפיקדונות האלה?     

יאיר צבן: אני לא יכול להגיד לך מה הממוצע עליהם

יאיר צבן:  יש לנו שקף שמראה את התפלגות הריביות בבנקים בתקופה האחרונה

יאיר צבן:  המצגת שאנחנו מציגים נכונה לאותה ריבית של בנק ישראל ערב הפעימה האחרונה, ריבית של 3

יאיר צבן: 75, לא של 4

יאיר צבן: 25 כמו שעכשיו

יאיר צבן:  הריבית של בנק ישראל במהלך שנת 2022 עלתה ב-3

יאיר צבן: 15%

יאיר צבן:   אנחנו רואים שהאחוז בפיקדונות של הריבית הקבועה עלה ב-2

יאיר צבן: 8% באותה תקופה יחסית לאותם 3

יאיר צבן: 15

יאיר צבן:  אנחנו רואים שבפיקדונות בריבית משתנה עלתה המערכת הבנקאית בשיעור יותר נמוך, ב-2

יאיר צבן: 14%, וזה גם בגלל תאוות הסיכון של הלקוחות לגבי איך שהם מנהלים את סיכון הנזילות שלהם או את סיכון השוק שלהם וגם בגלל שהפיקדונות בריבית קבועה הם בעלי מאפיינים של תקופה יותר ארוכה מהפיקדונות בריבית משתנה

יאיר צבן:  בריבית משתנה, ככל שיש למישהו צפי והוא חושב שהריבית המוניטרית תמשיך ותעלה, הלקוח ייהנה עם חידוש הריבית מתנאי הריבית

אורית פרקש הכהן: מה זאת אומרת "משקף את ציפיית השוק"? האם אתה בעצם אומר שאתה מרוצה מהריבית שמציעים ללקוחות בבנקים?     

יאיר צבן: לא אמרתי אף מילה על ציפיית השוק

אורית פרקש הכהן: כתוב: "משקף את ציפיית השוק לריבית"

אורית פרקש הכהן:  אני אשמח להסבר

יאיר צבן: מה שאנחנו מראים כאן זה שיש פער בין בעלי פיקדונות שלוקחים פיקדונות בריבית קבועה לבין בעלי פיקדונות שלוקחים פיקדונות בריבית משתנה

יאיר צבן:  דומה הדבר לעולם המשכנתאות – יש הבדל בין מי שלוקח משכנתא בריבית קבועה וצמודה, שאז הוא מגלם בתוכו את סיכון השוק של עליית הריבית או ירידת הריבית, לבין מי שלוקח בריבית משתנה, שאז בדרך כלל הריבית המשתנה יותר נמוכה כי היא נושאת בחובה את הסיכון או את הסיכוי שהריבית תעלה או תרד בהמשך

יאיר צבן:  בריבית הקבועה, ככל שתהיה עלייה בריבית הפריים במהלך התקופה שהפיקדון סגור, אותו מפקיד לא ייהנה מעליית הריבית, בשעה שאותו בעל פיקדון שיש לו ריבית משתנה ייהנה ככל שתעלה הריבית

יאיר צבן:  בצד ימין של אותו גרף אנחנו רואים את ההתנהגות או את ההתפתחות של ביצוע הפיקדונות של משקי הבית בריבית קבועה ובריבית משתנה, כשאנחנו רואים שאכן ביחס לינואר 2022 היקף או שיעור הפיקדונות בריבית קבועה עלה פי 2

יאיר צבן: 66 בהשוואה לריבית משתנה שבה הפיקדונות עלו רק בפי 1

יאיר צבן: 46

יאיר צבן:  אנחנו רואים בהחלט שיש העדפה לציבור לבוא ולהפקיד בריבית קבועה מאשר בריבית משתנה

יאיר צבן:       בשקף הזה אנחנו מנסים להסתכל על שיעור הגלגול של הריביות

יאיר צבן:  אנחנו רואים את שיעור הגלגול של ריבית משתנה, כששיעור הגלגול הוא בהשוואה לשינוי בריבית של בנק ישראל, אנחנו רואים את שיעור הגלגול בריבית קבועה, ואנחנו רואים בצד ימין את הריבית המשוקללת שלמעשה לוקחת את ההיקפים של הריבית המשתנה והריבית הקבועה ומשקללת אותם לתוך הריבית המשוקללת

יאיר צבן:  הגלגול של הריבית המשתנה הוא בשיעור יותר נמוך

יאיר צבן:  אנחנו רואים שהברים פה הם בשיעורים שבין חמישים ומשהו לשישים ומשהו אחוזים לעומת הריבית הקבועה, שם אנחנו הרבה יותר קרובים ל-100%

יאיר צבן:  השקלול הכולל של הריבית הקבועה והריבית המשתנה, כדי לראות מה הוא שיעור הגלגול ביחס לשינוי הריבית של בנק ישראל, הגיע ל-84% בדצמבר 2022

יאיר צבן:       בשקף הזה אנחנו רואים את ההשוואה הבינלאומית

יאיר צבן:  בישראל לאורך כל השנה שיעור הגלגול הממוצע היה של 89%, בארצות הברית שיעור הגלגול היה 27%, ובגוש האירו - 41%

יאיר צבן:  אנחנו מאוד דומים לשיעור הגידול שהיה בבריטניה

יאיר צבן:  שיעור הגידול בישראל היה 3

יאיר צבן: 15 מינואר עד דצמבר, כמו שאמרתי, עם שיעור גלגול של 2

יאיר צבן: 8%, כשהמשוקלל היה שיעור גלגול של 89%

יאיר צבן:  בהשוואה בינלאומית אנחנו מאוד דומים לאנגליה והרבה יותר גבוהים בשיעור הגלגול מאשר מקומות אחרים בעולם

יאיר צבן:       השקף הבא נותן חלק מהתשובה שנשאלתי לגבי שיעורי הריבית

יאיר צבן:  אתם רואים פה את שיעורי הריבית ערב הפעימה האחרונה, כשהיום שיעורי הריבית הם יותר גבוהים

יאיר צבן:  מה שאנחנו רואים זה שבתקופה של שנתיים עד חמש שנים הריבית יותר נמוכה, כשהציפייה של השוק לגבי מה שיהיה בין שנתיים לחמש שנים זה שהריבית תהיה יותר נמוכה מאשר הריבית של הטווח הקצר

יאיר צבן:  מה שאנחנו רואים זה שיש מנעד רחב מאוד של ריביות, שבנקים שונים בתקופות שונות מציעים ללקוחותיהם ריביות בשיעורים שונים כנגזרת מצורכי הבנקים, מצורכי הנזילות של הבנקים

יאיר צבן:  אם בכל עמודה היה מחיר אחד, ניתן היה לבוא ולהגיד שזה אותו מוצר בכל המערכת הבנקאית, אבל פה זה מראה על צורכי הבנקים, על הרצון של הבנקים בתקופות זמן שונות לגייס פיקדונות במחירים אחרים

יאיר צבן:  פעילות בנק ישראל והפיקוח על הבנקים היא לשקף את המידע ללקוחות המערכת הבנקאית, כדי שתהיה להם אפשרות לראות את ההשוואה באופן ידידותי ולבחור את הבנק שבו הם רוצים להפקיד כספים

יאיר צבן:  אני חושב שהמנעד הזה של תקופה ושל הבנקים מייצר מוצרים מותאמים ללקוחות

אורית פרקש הכהן: האם אני מבינה שהריביות שאתה מתאר בצד הימני בשקף הם הפיקדונות של שנה ומעלה?     

יאיר צבן: כן

אורית פרקש הכהן: מה הנתונים מראים על ריביות לתקופה של עד שלושה חודשים או שלושה חודשים עד שנה? סך הכל אמרנו שיש לבנקים 400 מיליארד שקל מכספי פיקדונות הציבור

אורית פרקש הכהן:  אתה מציג כאן נתונים שנוגעים רק לאלה שיכולים לסגור כסף לשנה עד שנתיים

יאיר צבן: צד ימין של השקף הוא רק לשנה עד שנתיים, אבל בצד שמאל - -     

ינון אזולאי: וצד שמאל זה מחולק, זה עד שלושה חודשים, ומשלושה חודשים

יאיר צבן: זו טבלה אינדיקטיבית למה שהיה נכון ב-31 בדצמבר, למה שהבנקים הציגו באותה תקופה

ינון אזולאי: את הפערים אנחנו רואים בתקופה של עד שלושה חודשים, פערים גדולים מבחינת אחוזי הריבית

אורית פרקש הכהן:  אחוז וחצי בממוצע לפיקדון עד שלושה חודשים

ינון אזולאי: יש לכם מה להגיד על זה? על האוברדראפט בבנקים לוקחים קצת יותר, אם אני לא טועה, לוקחים לנו שם טבין ותקילין, אבל בפיקדונות מתחילים לשחק איתנו עד שלושה חודשים, משלושה חודשים

ינון אזולאי:  אין לכם על זה איזה שהוא פיקוח כדי קצת ליצור תחרות יותר גדולה? אני רואה כאן שבנק יהב נותן 0

ינון אזולאי: 91%,  בנק אחר נותן 1

ינון אזולאי: 50% או 1

ינון אזולאי: 34%, ובנק אחר נותן 2

ינון אזולאי: 22% או 2

ינון אזולאי: 82%

ינון אזולאי:  האם פערים כאלה זה דבר נורמאלי, זה בסדר?     

יאיר צבן: אני חושב שכן, כי אני לא מסתכל על הגודל הנומינאלי שאליו אתה מתייחס

יאיר צבן:  אני חושב שדווקא המנעד או השונות בהצעות של הבנקים השונים הוא שאלה של ביקוש והיצע, שאלה של מצב הנזילות, שאלה של הצרכים של כל בנק

יאיר צבן:  אנחנו לא מפקחים על המחירים, אנחנו מפקחים על הגינות, על הוגנות, על היציבות

יאיר צבן:  נכון לאתמול אנחנו מרחיבים את אותו דשבורד, אנחנו פועלים כל הזמן על מנת להרחיב את השקיפות, כדי לאפשר ללקוחות לבוא ולדעת

יאיר צבן:  במסגרת חוק ההסדרים יש עוד איזה שינוי בעולם של השקיפות - אתה היית בין היוזמים של זה – בנוגע לריבית על האשראי

ינון אזולאי: הצעת חוק שהגשתי ונכנסה, אם אני לא טועה, בחוק ההסדרים

יאיר צבן: אני חושב שבהיבטים האלה יש חלק חיובי

יאיר צבן:  אם מסתכלים על הסך הכל, אנחנו רואים שהעלייה בריבית של בנק ישראל גולגלה כמעט במלואה על פיקדונות בריבית קבועה, כשהגלגול לפיקדונות בריבית משתנה הוא יותר איטי

יאיר צבן:  המעבר מסביבת ריבית אפס לסביבת ריבית שעלתה לקח יותר זמן ממה שהיינו מעוניינים לבוא ולגלגל

יאיר צבן:  את המעבר מ-0

יאיר צבן: 1 ל-0

יאיר צבן: 5 לוקח למערכת יותר זמן לבוא ולגלגל

יאיר צבן:  כשאנחנו מסתכלים על הטייס האוטומטי, אנחנו רואים היום ששיעור הגלגול הוא ברמה כמעט מלאה לחלוטין

אורית פרקש הכהן: גלגול ברמה כמעט מלאה – זו דעתך המקצועית?     

יאיר צבן: כן

אורית פרקש הכהן: אבל אתה רואה את זה רק בפיקדונות של שנה ומעלה, כשגם זה לא גלגול במלואו

יאיר צבן: אנחנו מסתכלים על התפזורת הכוללת

אורית פרקש הכהן: אבל אתה לא יכול להסתכל על הכוללת, כי ממוצע זה לא הכל בחיים, ושנה ומעלה זה לא הכל

אורית פרקש הכהן:  מה היחס, באחוזים, בין פיקדונות מעל לשנה לבין יתר הפיקדונות?     

יאיר צבן: אם אנחנו מחפשים נקודה למדליה, והמדליה היא לא לפיקוח אלא למערכת, אז יש פה שיעור גלגול מאוד-מאוד גבוה

יאיר צבן:  אנחנו עושים מאמץ בלפרסם את השוואת הריביות גם על פיקדונות וגם על האשראי

יאיר צבן:  אנחנו מקדמים רפורמה גדולה של שקיפות במשכנתאות, ונמשיך לפעול בהיבט הזה לטובת הציבור

יאיר צבן:  לצד עליית הריביות אנחנו רואים שהציבור, עם כל הנראות וההיבט התקשורתי, עדיין נותן אמון גדול במערכת הבנקאית ובוחר להפקיד בפיקדונות

יאיר צבן:  אנחנו פונים ללקוחות במערכת הבנקאית שיבואו וייקחו אחריות על הניהול הפיננסי שלהם

יאיר צבן:  צריך לזכור שיש גם מוצרים חוץ בנקאיים – אני מדבר על מק"מים, אני מדבר על קרנות כספיות

יאיר צבן:  אני רוצה להזכיר שני מכתבים שהוצאנו למערכת הבנקאית - מכתב שהוצאנו בספטמבר 2022 אחרי הפעימה השלישית של העלייה, שבו אמרנו שהשתנתה סביבת הריבית והאינפלציה ואנחנו מבקשים מהבנקים לבחון את צורכי הלקוחות, כשבעיקר אז הסתכלנו בעולם של ההשקעות כדי לגלגל להיבט של הפיקדונות, ואתמול הוצאנו מכתב נוסף למערכת הבנקאית - צירפנו אותו גם לכם להיום - שעוסק בלראות בסוגיית ההלוואות, בין אם זה במשכנתאות או בדברים אחרים, את הצרכים של הלקוח, לנטר את זה מראש כך שאם יש קושי לבוא ולקרוא ללקוחות ולהציע להם הצעות על מנת להקל עליהם בנטל

יאיר צבן:  לגבי הלקוחות שהם בעלי פיקדונות, ביקשנו לבחון את הצרכים שלהם, לראות שהם מקבלים את המוצר הטוב ביותר

יאיר צבן:  מהלקוחות ביקשנו לעשות השוואה ולבחון מוצרים אלטרנטיביים, כי אם הם יבחנו מוצרים אלטרנטיביים היבט התחרות וגם התמחור ישתנה

יאיר צבן:  דבר נוסף שאמרנו במכתב זה שאנחנו ממשיכים בעולם השקיפות, שנעשה ככל שאנחנו יכולים להרחיב את השקיפות ללקוחות כדי שיוכלו יותר ליהנות מהניהול הפיננסי שלהם

אורית פרקש הכהן: מה ההבדל מבחינת הכסף בין פיקדונות מעל לשנה לבין פיקדונות עד שנה שמגלגלים הבנקים?  אתם הראיתם לנו כאן ריביות ממוצעות בפיקדונות, אבל לא הראיתם לנו מה היקף הכסף שהבנקים נהנים ממנו

אורית פרקש הכהן:  מה היחס בין הפיקדונות ששוכבים עד שנה לבין אלה שהם מעל לשנה? אנחנו יודעים שהסך הכל הוא בערך 400 מיליארד שקלים

יאיר צבן:   אני לא יודע להגיד לך מה היחס בין קצר לארוך, אבל אני מוכן לבדוק את זה ולחזור אלייך עם תשובה

יאיר צבן:  הפיקדונות בבנקים הם הרבה יותר גבוהים מ-400 מיליארד שקל

אורית פרקש הכהן:  שנובעים מעו"ש

יאיר צבן: שיעור הגלגול הכולל הוא לא רק משנה ומעלה, הוא לוקח מהחודש או מהיום וצפונה

יאיר צבן:  שיעור הגלגול מביא את כל היתרות בחשבון

אורית פרקש הכהן: מה ההיקף הכספי של הפיקדונות שזוכים לריביות גבוהות? כמה כסף צריך להפקיד במינימום כדי ליהנות מריביות שמשקפות את השוק? אני מניחה שכשיש אדם שיש לו בעו"ש מעט כסף ולעומתו אדם שחזיק מיליון שקלים בפיקדון, עם האדם שמחזיק מיליון שקלים יגיעו לגמישויות

יאיר צבן: לא הצגנו פה שהגלגול הוא משנה ומעלה, הצגנו את הגלגול הכולל

יאיר צבן:  באופן מאוד טבעי ובנקאי, כמו שאמרתי, פיקדונות לזמן קצר נושאים בדרך כלל ריבית יותר נמוכה מאשר פיקדונות לזמן ארוך, כמו גם אשראי לזמן קצר שבדרך כלל - לא תמיד - נושא ריבית יותר נמוכה מאשר לזמן ארוך

יאיר צבן:  בדרך כלל כשהפיקדון יותר גבוה, כאשר הוא בהיקף כספי יותר גבוה, האדם יזכה לשיעור ריבית יותר גבוה, ופה יש שונות בין הבנקים

יאיר צבן:  אנחנו ננסה - אם נוכל למצוא את הדרך, כי יכול להיות שבנק אחד ישלם מעל 500,000 שקל ריבית אחת ובנק אחר ישלם מעל 700,000 שקל ריבית אחרת - לעשות איזה חתך אינטליגנטי כדי לראות איזו שהיא התפלגות בין גודל, זמן ושיעור

יאיר צבן:  בדרך כלל ברור שכשיש מישהו שיש לו 1,000 ולעומתו יש מישהו שיש לו 100 מיליון שקל, אז זה שיש לו 100 מיליון שקל יזכה לשיעור ריבית יותר גבוה

אורית פרקש הכהן: אנחנו, הוועדה, שוקלים האם לעשות מעשה בסוגיה הזאת

משה גפני: מה זה לעשות מעשה?     

אורית פרקש הכהן: 	לעשות מעשה, לעבוד בשביל הציבור

משה גפני: אנחנו לא יכולים לעשות מעשה, כי לבנק ישראל יש עצמאות

אורית פרקש הכהן: לא התכוונתי לגבי בנק ישראל, התכוונתי שאנחנו בוחנים האם מה שהיה ומה שקיים זה הדבר הנכון

אורית פרקש הכהן:  אנחנו יודעים שמי שיש לו פחות כסף הוא קנדידט פחות טוב לפיקדונות בריבית גבוהה, ואנחנו גם יודעים שמי שסוגר יותר כסף מקבל ריבית יותר גבוהה

אורית פרקש הכהן:  כמפקח על הבנקים אתה אחראי גם על יציבות הבנקים וגם על טובת הצרכנים, שזה מצפן שמנחה אותך

אורית פרקש הכהן:  האם אתה חושב שהמצב הנוכחי שבו הבנקים נהנים מריבית על פיקדונות של מאות מיליארדי שקלים - כשעשינו חישוב אצבע מאוד גס, ראינו שהם יקבלו רק מעליית הריבית על הפיקדונות מעל ל-10 מיליארד שקלים בשנה - -? מה הם הכלים שיש בידך כדי לטפל בסוגיה שכזאת? מה הכלים, חוץ מלהוציא מכתבים, שיש בידי המפקח על הבנקים, בידי נגיד בנק ישראל?      

אליהו דלל: אין ספק שמהעלאת הריבית מי שנהנה הם הבנקים, אף אחד אחר לא

אליהו דלל:  הבנקים נהנים משני כיוונים – מהפיקדונות ומהמינוסים

אליהו דלל:  הייתי רוצה לראות פה תמונה שלמה, כי אנחנו רואים פה רק את הפיקדונות, אנחנו לא רואים מה כמות האשראי שהבנק נותן ואת הריבית עליו

אליהו דלל:  אין ספק שהמפקח על הבנקים, ואני מאוד מעריך אותך ואת כל המערכת כולה, צריך לשמור גם על יציבות הבנקים וגם על הלקוחות, אבל אנחנו כוועדה שצריכה להחליט או לפחות להבין את מה שקורה היינו צריכים לראות פה תמונה שלמה שמציגה את כמות האשראי שהבנק נותן, באיזה ריבית הוא נותן, באיזו צורה הוא נותן

יאיר צבן: אני רוצה לוודא, חברת הכנסת פרקש הכהן, שלא התכוונת לזה שלא באנו בשיקוף מקסימאלי של המידע, כי אנחנו באים, לפחות בתפיסה שלנו, ואני מאוד מכבד את הוועדה הזאת, במקסימום מקצועיות עם המידע שחשבנו שמעניין את הוועדה

יאיר צבן:  אם החסרנו פה מידע אנחנו נשלים אותו בשמחה, בהערכה ובאהבה, וגם אם אחר כך יהיו עוד שאלות אנחנו תמיד נהיה פתוחים

יאיר צבן:       המצפון והדגל שלנו, ואני מקווה שלאף אחד אין פה ספק קל שבקלים, הם טובת הלקוחות, ואנחנו פועלים בכך

יאיר צבן:  יציבות המערכת הבנקאית מתכתבת אחד לאחד עם טובת הלקוח

יאיר צבן:  היום בלבנון כשרוצים למשוך כסף מהחשבון צריך לבוא עם אקדח, וזה לא בגלל שאתה שודד אלא רק בגלל שאתה רוצה להוסיף כסף

יאיר צבן:  אנחנו לא רוצים שיהיה כזה דבר, לכן היציבות הבנקאית חשובה לנו

יאיר צבן:  יש איזה שהוא סנטימנט שלילי לבנקים, כשאני לפעמים גם יכול להבין את זה כי הייתי בנקאי 33 שנים

יאיר צבן:  האזרחים בקנדה אוהבים את המערכת הבנקאית

יאיר צבן:  כששאלו אותם למה הם אוהבים את המערכת הבנקאית, הם אמרו שב-2008 ובמשבר הקורונה המערכת הבנקאית שידרה עוצמה לאזרחים, מה שעזר להם לעבור את המשברים

יאיר צבן:  גם אנחנו במדינת ישראל, תודות להרבה אנשים טובים וגם מערכות טובות, עברנו את 2008 ואת הקורונה בצורה טובה, רק פחות אוהבים אותנו

יאיר צבן:        	אין רגולטור בעולם שאנחנו מכירים, בטח לא במדינה מתקדמת, שמתערב בתמחיר, שמתערב במחירים - הוא משאיר את זה בדרך כלל לשוק

יאיר צבן:  חברת הכנסת פרקש הכהן, התייחסת במידה מסוימת של קלות לגבי המכתבים שהוצאנו

יאיר צבן:  גם את המכתבים האלה מאוד-מאוד מורכב להוציא

יאיר צבן:  המכתבים מדברים על ציפייה פיקוחית, הם לא הנחייה, קשה מאוד לאכוף אותם

יאיר צבן:  הציפייה שלנו היא שהקצב של הגלגול יהיה מהיר

יאיר צבן:  אמנם התחלנו אותו באיטיות, אבל כרגע הוא כמעט 100%

אורית פרקש הכהן: בשווקים שבהם יש כשל שוק, כוח שוק ריכוזי ובעיית תחרותיות נכנס פיקוח, כי מי שנפגע מכשל השוק ומחוסר התחרות הוא הצרכן

אורית פרקש הכהן:  פה יש בעיית תחרותיות, ועמדנו פה בוועדה  רק לפני מספר שבועות בקושי לייצר תחרות בשוק האשראי

אורית פרקש הכהן:  מה שאנחנו רואים פה זה את אחת הדוגמאות הכי מובהקות לבעיית התחרותיות, כי הרי אם הייתה תחרות בין הבנקים היינו רואים שלטים ופרסומות בכל הטלוויזיות של בנקים שקוראים לצרכנים שלהם להעביר את הכסף שלהם ולקבל 4

אורית פרקש הכהן: 5% ריבית

אורית פרקש הכהן:  בקטע הזה, בשיא הצניעות, אני חולקת עליך, כי לא רציתי לקבוע מחירים, פיקוח הדוק, רציתי למצוא איזה שהוא מנגנון

יאיר צבן: שוק הכסף הוא שוק של ביקוש והיצע

יאיר צבן:  אם היה צורך לבנקים לשווק את הפיקדונות על פי מחיר יותר גבוה, מן הסתם הם היו עושים את זה

יאיר צבן:  גם בעולמות שיש בהם מאות ואלפי בנקים, בסופו של דבר יש ארבעה, חמישה או שישה בנקים שמחזיקים בין 70%,80% ו-90% מהמערכת

יאיר צבן:  ראינו שחור על גבי לבן, או כחול על גבי לבן, ששיעור הגלגול של הפיקדונות, של הריביות בישראל הוא יותר גבוה מארצות הברית, יותר גבוה מגוש האירו, יותר גבוה מאוסטרליה

יאיר צבן:  המקום היחיד שבו זה מגיע לשיעור כמו שלנו זה באנגליה, כשבאנגליה זה לקח יותר זמן

יונתן מישרקי: גבוה ביחס לריבית הכללית?     

יאיר צבן: לריבית שהבנק המרכזי באותה מדינה העלה

יונתן מישרקי: באופן יחסי אנחנו גבוהים יותר?     

יאיר צבן: אנחנו המקום הראשון אחרי אנגליה

אורית פרקש הכהן: אבל יש מקומות בעולם שנותנים ריביות על עו"ש

אורית פרקש הכהן:  אם לא בדקתם את כל הנתונים, איך אתם יכולים להשוות? רק קצב הגלגול, זה מה שמעניין אתכם? על מי הוא חל? על כמה מהאנשים? על איזה היקפים של פיקדונות? באיזה כסף? באיזו תקופה? אני לא מבינה כל כך את המסקנות של המחקר הזה, אם עד עכשיו אמרתם לי שלא גמרתם את כל הבדיקות

משה גפני: אומר המפקח שהם ישלימו את כל הנתונים

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שגם מי שיש לו פלוס בעו"ש לא נהנה מהריבית המקוזזת וגם מי שיש לו מינוס קבוע לא נהנה, לכן אין מה לעודד את זה כל כך

ינון אזולאי:  תעודד את הבנקים לתת את הריביות לאלה שיש להם באופן קבוע זכות בעו"ש במקום לעודד אותם לתת את הריבית המקוזזת הזאת, כי אנחנו יודעים שיש רק ארבעה בנקים שנותנים את זה

ינון אזולאי:  ריבית בעו"ש אין, נכון?     

יאיר צבן:   יש בנק אחד שעד 7,500 שקלים משלם ריבית על העו"ש

יאיר צבן:  נכון, היא ריבית יומית, היא ריבית יותר נמוכה

ינון אזולאי: אוקי, בנק אחד

ינון אזולאי:  כמה סך הכל יש בעו"ש על פי עשירונים? אני רוצה לדעת אם 300,000 זה ממוצע של עשירון x ו-10,000, 5,000 או 2,000 שקל זה עשירון y

ינון אזולאי:  למה אני שואל את זה? כי אני הגשתי הצעת חוק שמבקשת שתהיה ריבית על הזכות בעו"ש וריבית על הפיקדונות

ינון אזולאי:  כשאני עושה דבר כזה, אז באים ואומרים לי: תשמע, אתה עוזר פה אולי לטייקונים שיש להם 300,000 שקל

ינון אזולאי:  אני לא רוצה לעזור לטייקונים, אני רוצה לעזור לאותם אלה שיש להם את הכסף הנזיל הזה, את ה-2,000 שקל, את ה-5,000 שקל, את ה-20,000 שקל, את ה-30,000, לכן אני מבקש מכם את הפירוט על פי עשירונים בכל הבנקים

ינון אזולאי:  אני רוצה את הפירוט לגבי העו"ש ולגבי הפיקדונות

יאיר צבן: אתה רוצה לראות אם יש 10,000 שקל או 100,000 שקל יתרה בעובר ושב?     

ינון אזולאי: אם, נניח, יש 100 מיליון בעו"ש סך הכל, אני רוצה לדעת איך מחולקים אותם 100 מיליון, האם על פי עו"ש של 300,000 שקל, האם על פי 200,000 שקל

ינון אזולאי:  אני רוצה שתבדקו אם זה אצל העשירון העליון או אצל העשירון התחתון

ינון אזולאי:  אם יש כאלה שיש להם 300,000 שקל קבוע בעו"ש, אני יודע שהם אנשים שנמצאים בעשירון העליון

ינון אזולאי:  כל בנק יודע מי נמצא אצלו, לכן הוא גם יודע לעשות את הפילוח הזה

משה גפני: הנושא הזה הוא נושא שלא ירפה מאיתנו בתקופה הקרובה, לכן הנתונים פה הם קריטיים

יאיר צבן: אני מקבל את זה

משה גפני: אני רוצה לעבור לנושא המשכנתאות

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שחסרים כאן נתונים מהותיים שאנחנו צריכים לקבל כדי להבין את המציאות

אימאן ח'טיב יאסין:  אני יודעת שהמציאות מאוד קשה, במיוחד לאנשים המוחלשים שאוכלים אותה משני הצדדים, כי גם כשיש להם זכות בחשבון הם לא מקבלים ריבית כמו שצריך וגם הם משלמים פי כמה וכמה כשיש להם מינוס בחשבון

אימאן ח'טיב יאסין:  האם יש נתונים של כל בנק ובנק לגבי הריביות שהוא נותן?     

יאיר צבן: כן

אימאן ח'טיב יאסין: האם אדם פשוט שלא מבין בכספים יכול להיכנס ולעשות השוואה בין בנקים?      

נורית פלתר איתן: הכי קשה להפוך נתונים לדבר נגיש

נורית פלתר איתן:  עבדנו חודשים כדי לייצר טבלה שכל אחד במשק הבית שלו יוכל לראות ולהבין

אימאן ח'טיב יאסין: הוא מופיע בערבית ובעוד שפות?     

נורית פלתר איתן: בערבית אנחנו עולים בעוד 10 ימים

משה גפני: התקשר אלי מנכ"ל בנק דיסקונט והודיע לי שבבנק דיסקונט הם לא גובים את הריבית של בנק ישראל על המשכנתאות

משה גפני:  הודיע לי את זה מנכ"ל בנק הפועלים כבר לפני שבועות ארוכים, מתי שהייתה העלאה הראשונה, והודיע לי את זה בשבוע שעבר מנכ"ל בנק דיסקונט

ינון אזולאי: אבל אמרו עליך שאתה לא יודע על מה אתה מדבר, שלא יכול להיות דבר כזה

משה גפני: אני לא יודע על מה אני מדבר, אבל מנהלי הבנקים יודעים על מה הם מדברים

ינון אזולאי: רק שמי שאמר את זה יגיד שהוא טעה

משה גפני: אנחנו חרדים לעצמאותו של בנק ישראל, לכן עשיתי בזמנו את החוק הזה

אליהו דלל: גם אני הצעתי משהו דומה

משה גפני: היה פה דיון שלם שנמשך על פני כמה ישיבות, כשהעיקרון היה שלבנק ישראל תהיה עצמאות

משה גפני:  אמרתי שבפקולטות למדעי המדינה ילמדו איך מגיע נגיד בנק ישראל, מוריד מהכוח שלו, מעביר את זה לכמה אנשים ונהיה יותר חזק

משה גפני:  שלא יגידו לי אנשים על עצמאות בנק ישראל, כי אני חושב שעצמאות בנק ישראל צריכה להישמר

משה גפני:  אמרה קודם אורית פרקש הכהן שצריך שיהיו כלים

משה גפני:  כולנו הגענו למסקנה שמצבם של זוגות צעירים או משפחות ממעמד בינוני שרוצים לקנות דירה מאוד קשה מבחינה כלכלית

משה גפני:  למה? כי אחרי שהם לוקחים את המשכנתא וכבר קונים דירה, התשלומים שהם צריכים לשלם גבוהים יותר

משה גפני:  אני יודע גם להסביר, אדוני המפקח, למה הם גבוהים יותר, למה אתם מעלים את הריבית

משה גפני:  אמנם לא למדתי כלכלה, אני לא כל כך מבין, אבל אני יודע להסביר מה המגמות של בנק ישראל

משה גפני:  מה שאני חושב שצריך לעשות, היות ומוכרחים להעלות את הריבית בגלל הסיפור הכלכלי וכל מה שנלווה לזה, זה לחשוב מה עושים עם הזוגות האלה

משה גפני:  באים מנהלי בנקים ואומרים שהם לא יעלו את הריבית, והם ראויים לברכה על זה

משה גפני:  אני לא כל כך חסיד של הבנקים, אני חסיד של האמירה הזאת

משה גפני:  אנחנו צריכים לדאוג לזוגות הצעירים האלה, למשפחות האלו, כדי שיוכלו להחזיר את המשכנתאות

משה גפני:  חיפשתי כלים, עד שהגעתי למסקנה שהכלי היחיד שיש לנו הוא לתקן את החוק

משה גפני:  אתה יכול לדבר עד מחר ויכתבו עליך בדה מרקר שאתה מבין בכלכלה, אבל פתרון לא יהיה מזה

משה גפני:  אני לא צריך שיכתבו עלי בדה מרקר

משה גפני:  ביקשתי מחברי הוועדה לחתום על חוק שהגיע לוועדת שרים פעם ועוד פעם

משה גפני:  נפגשתי עם המפקח על הבנקים ועם שר האוצר ביום חמישי שעבר, אבל אני עדיין מחכה לפתרון

משה גפני:  אין לי עניין להביא דווקא את החוק, אבל אני אביא את החוק

אורית פרקש הכהן:  היושב ראש, אני חושבת שיש כאן הזדמנות לטפל בכל צידי הבעיה, כי אותם זוגות שאין להם  כסף לקנות דירה ולשלם ריבית גבוהה על המשכנתא שמים את כספם המועט בעו"ש ומקבלים 1

אורית פרקש הכהן: 5% ריבית בממוצע כשהם סוגרים את הכסף

אורית פרקש הכהן:  אם הם לא סוגרים את הכסף – בכלל לא

משה גפני:    אורית, למה את צריכה להתפרץ לדלת פתוחה, הרי אני לא חולק על זה?      

אורית פרקש הכהן: כי הצעת החוק שלך נוגעת רק למשכנתאות

משה גפני: הצעת החוק שלי היא אפילו לא בטרומי

משה גפני:  פתאום אנחנו מדברים על זה שיש כאלה שאין להם גם דירות, פתאום זה הפך להיות נושא, פתאום כולם התעוררו מרבצם

אורית פרקש הכהן: למה כולם? אנחנו בממשלה הקודמת עסקנו בזה

משה גפני: אני מדבר על המצב הנתון, כשבמצב הנתון אנחנו בברוך גדול מאוד

משה גפני:  אני מנסה להעלות את הנושא הזה על סדר היום כדי להגיד מה הפתרונות

משה גפני:  יש שני מנהלי בנקים גדולים שאומרים שהם לא יעלו את הריבית, מה שאומר שיש אפשרות כזאת

משה גפני:  אף על פי שהריבית במשק עולה עדיין הבנקים יכולים לא לגבות את הריבית הזאת ולאפשר לזוגות הצעירים או למשפחות להמשיך לשלם את זה כמו שצריך

משה גפני:  היה צריך למצוא לעניין פתרונות, אפילו פתרונות מחייבים, ואי אפשר להגיד שהבנקים הם גוף פרטי

משה גפני:  אנחנו רוצים לדעת מה מצבם של הבנקים מול הלקוחות, כמה כסף הם מקבלים בעו"ש, כמה הם מרוויחים מזה, כמה הם משלמים על פיקדונות, כמה הריבית שלהם

אליהו דלל: וגם את החתך בנושא של האשראי

משה גפני: לא אמרתי הכל, אמרתי שבנק ישראל, המפקח על הבנקים והצוות של בנק ישראל צריכים לתת לנו את מלוא הנתונים

משה גפני:  אנחנו לא עושים הפגנות, אנחנו יושבים לדון ועושים עבודה סיזיפית

משה גפני:  תנו לנו את הנתונים, זה התפקיד שלכם

משה גפני:  בנק ישראל צריך לדווח לוועדת הכספים על התקציב שלו

משה גפני:  תגיד איך אתם מדברים עם הציבור

משה גפני:  להגיד שמדברים בעיתונות זה לא לעניין, אתם צריכים לדבר כאן

יאיר צבן: בואו ניטול קורה מבין עינינו לרגע, בואו נראה מה ההגדרה של השורה שקיבלנו לבוא היום לוועדה

יאיר צבן:  נאמרים פה דברים בסימני קריאה בלי היכולת שלנו לבוא ולהתמודד איתם, בטח לא בזמן הקצר שנותר לנו

יאיר צבן:  אומרים שחסרים נתונים מהותיים

יאיר צבן:  אנחנו באנו ועשינו את המיטב שלנו

משה גפני:  אין לי טענות

יאיר צבן: אם חסרים נתונים שלא חשבנו עליהם מראש - נשלים אותם

משה גפני: מאה אחוז

יאיר צבן: אני לא יודע מה זה "לא נעזוב אתכם", כי אנחנו פה בשבילכם, בשביל המשק הישראלי ובשביל הציבור

יאיר צבן:  אנחנו נבוא עד שתנוח דעתם של כולם

יאיר צבן:  יש כאן אמירות של כשל שוק, של ריכוזיות, של תחרותיות, שיש את המקום לדון בהן, רק על הדרך אני לא יודע להתייחס אליהן

יאיר צבן:  אתה, חבר הכנסת גפני, אמרת שאין כלי אחר אלא חקיקה - אני פחות מקבל את זה

יאיר צבן:  כשדיברנו לפני 10 ימים אמרנו שננסה לעשות קריאה יותר רכה או פחות רכה, בין היתר גם מהבקשות וגם מהחשיבה, לכן יצא אתמול מכתב

יאיר צבן:  המכתב הזה הוא לא מכתב טריוויאלי למערכת הבנקאית

יאיר צבן:  זה מכתב שאומר למערכת הבנקאית לטפל באותם לקוחות גם בתחום האשראי, גם בתחום המשכנתאות

יאיר צבן:  עשינו גם שיחות עם המערכת הבנקאית, שאני לא אומר שזה המסביר העיקרי, אבל זה אחד המסבירים

יאיר צבן:  גם הקולות שיוצאים מהחדר הזה מסבירים כדי שאותה מערכת בנקאית תעשה את אותה פריסה, או תאפשר את אותם כלים כדי לסייע ללקוחות לחצות או לעבור את המשבר

יאיר צבן:  יכול להיות שיש בינינו חילוקי דעות על הכלים, אבל המערכת הבנקאית ככלי תחרותי מטפלת בלקוחות שלה

יאיר צבן:  כרגע המערכת הבנקאית רואה, ואנחנו גם רואים את זה בנתונים שלנו, שאין קושי מאוד-מאוד רחב

יאיר צבן:  השבוע התפרסמו ההוצאות בכרטיסי אשראי ואנחנו רואים שעדיין העולם בצריכה הפרטית מאוד פעיל

אורית פרקש הכהן: האם העובדה שיש צריכה גדולה מצד הציבור מעידה שאין בעיה במתן ריבית נאותה ללקוחות?     

יאיר צבן: אני מצטט נתונים שהתפרסמו

יאיר צבן:  עולם שבו הצריכה הפרטית עולה כנראה מראה שרובד גדול באוכלוסייה לא מתקשה

אורית פרקש הכהן: מה זה קשור לשאלה האם הציבור מקבל ריבית הגונה או לא? על הכסף של הציבור עושים הרבה מאוד רווח, 10 מיליארד ומעלה

אורית פרקש הכהן:  אם יש לציבור כסף לקנות לצריכה פרטית, זה תירוץ לא לטפל בבעיה האחרת?      

יאיר צבן:  אני דיברתי על הריבית על המשכנתאות, לא על הריבית על הפיקדונות

יאיר צבן:  אין לנו כלי לכפות על הבנקים להתערב בנושא של התמחור

יאיר צבן:  הכלים שלנו הם כלים יותר רכים שאיתם אנחנו פועלים, כשלא בכדי, כמו שהזכרת, שני מנכ"לי הבנקים באו ופנו

משה גפני: דיסקונט ופועלים

יאיר צבן: יש כאן, לפחות ממה שאנחנו רואים, בעיה של פרטים שמתקשים

יאיר צבן:  לבעיה של הפרטים שמתקשים המערכת הבנקאית יודעת לתת מענה

יאיר צבן:  לאמירה האחרונה שציינת, חבר הכנסת גפני, שאתה רוצה לראות תמונת מצב - -     

משה גפני: כולנו

יאיר צבן: בשביל זה צריך להגדיר לנו את המשימה, ואז נבוא בשמחה עם כל הנתונים שאנחנו חושבים שהם ראויים

יאיר צבן:  בחודש מרץ יפורסמו התוצאות הכספיות של המערכת הבנקאית לשנת 2022

יאיר צבן:  אחרי שנשלים את הניתוחים שלהן נבוא לכאן עם כל המידע שאתם צריכים

יאיר צבן:  תמיד יכולה להיות עוד שאלה שלא באנו מוכנים אליה

משה גפני: אורית, נכין שאלות שנעביר למפקח

יאיר צבן: 	נערך לכך

משה גפני: אתה צודק, צריך להעביר את השאלות באופן מסודר

משה גפני:  גם מותר לבנק ישראל להגיד: אין לנו תשובה על אחת מהשאלות

משה גפני:       אני נמצא בתפקיד הזה כמעט 10 שנים, אני יודע מה הרגישות של חוק על משכנתאות

משה גפני:  האם לא חשבתם למה הגשנו את החוק הזה? האם לא ישבו בבנק ישראל לחשוב? אני חושב שחוץ מחבר ועדת כספים אחד שלא חתם, כל חברי ועדת הכספים חתמו על החוק הזה

משה גפני:  עם כל הכבוד לאותם עיתונאים שאומרים שאנחנו לא מבינים בזה – אנחנו מבינים יותר מהם

אליהו דלל:   אנחנו גם לא אוהבים לחוקק חוקים

משה גפני: נכון, אני לא רוצה

אליהו דלל: אנחנו לא רוצים

משה גפני: האם חשבתם למה זה קרה, למה הגיע מצב כזה שבוועדת הכספים מניחים כזה חוק? לא רק  שמניחים, גם זה הולך לוועדת שרים ואנחנו יושבים אחרי זה ביחד כדי לדון על זה

משה גפני:  אני מגלה נכונות לא להמשיך את החקיקה, אבל אני רוצה שתביאו פתרונות

משה גפני:  לא חשבתם למה זה הגיע?     

יאיר צבן: אני, הפיקוח וגם אנשי בנק ישראל לא ישנים מהחשיבה הזאת

יאיר צבן:  ברור לי שיש פה חשיבה, שיש פה אמירה

יאיר צבן:  ברור לי שבסביבת אינפלציה ובסביבת ריבית יש אנשים שעלולים להיפגע

יאיר צבן:  כל בית שנפגע זה מבחינתנו שוד ושבר

יאיר צבן:  אנחנו מבינים את מגבלת הכוח שלנו ושלא נכון לחוקק

יאיר צבן:  אנחנו פועלים כרגע בכל הכלים שיש לנו כדי לצלוח את התקופה הזאת ולסייע בצורה הטובה ביותר לאותם אזרחים שחלילה ייפגעו - אם זה במילים, במכתבים ובדיונים שהם לא כולם מוחצנים

יאיר צבן:  אמרת, אדוני היושב ראש, שאתה לא רוצה להיות בדה מרקר

יאיר צבן:  גם אני לא רוצה להיות בדה מרקר, לכן המערכת של יחסי בנק-לקוח או מפקח-מפוקח היא לא מוחצנת, היא נעשית בחדרים, בשיחות שלנו

יאיר צבן:  אנחנו מנסים לבוא ולעזור לאותן אוכלוסיות, גם אם זה לא באמנה הוולונטרית בתקופת הקורונה שלפיה כל אחד שהיו לו תנאים א', ב', ג' ו-ד' היה בא לבנק ומקבל

יאיר צבן:  אנחנו נערכים, חושבים ובוחנים כל יום את המצב בשוק, אנחנו רוצים לראות באמת האם זה כצעקתה

יאיר צבן:  אנחנו סופר רגישים, אנחנו שואלים את עצמנו מה ניתן לעשות, כשכל זה באמפתיה, ברגישות ובמקצועיות הכי גבוהה, אבל כרגע אין לנו פתרון יותר טוב מהפתרון שבו פעלנו

משה גפני: 	הוא לא מדבר על הפריסה

יאיר צבן: הוא רומז לפריסה

משה גפני: למה רומז?      

יאיר צבן: כי ברור שזה כך

יאיר צבן:  אנחנו באיזה שהוא תהליך של אבולוציה

יאיר צבן:  זה על השולחן שלנו, אנחנו לא מתעלמים, זה בנפשנו, אנחנו פרו צרכנים עד הקצה

יאיר צבן:  אני לא אומר סתם שאני מדבר מדם ליבי - זה באמת מדם ליבי

יאיר צבן:  המטרה היא שנצלח את התקופה הזאת בצורה הכי טובה, עם מינימום פגיעה

משה גפני: הדיון הזה יימשך עד שלא יוזלו מחירי הדירות, עד שלא נחזור לתקופה שהריבית לא עולה במשק והמצב הכלכלי הוא טוב

יאיר צבן: 	אני חלק מבנק ישראל, אני לא חלק מהוועדה המוניטרית שמחליטה על הריבית

אורית פרקש הכהן: אנחנו לא רוצים להתערב בריבית

ינון אזולאי: תנו את הדעה שלכם על עוד דבר שכואב לאזרח, וזה שעל הוראת קבע של 30 שקל שהוא תרם לאיזה מקום הוא משלם 55 שקלים או 48 שקלים עמלה אם הוראת הקבע חזרה

ינון אזולאי:  כסף לבנק יש, אבל כסף לאותו אחד שרצה לתת את זה לצדקה או לכל דבר אחר אין

ינון אזולאי:  כדאי שתעשו גם על זה חושבים וגם על העמלות לגבי כיסוי של שיקים

משה גפני: אני מבקש מחברי הכנסת, בעיקר הפעילים בעניין הזה, להעביר את השאלות אלינו, כדי שנעביר אותן למפקח על הבנקים

משה גפני:  מותר לכם להגיד על שאלה א' או ב' שאין לכם נתונים

יאיר צבן: אנחנו נעשה את כל מה שאנחנו יכולים

גלי כספרי: בשנה האחרונה המשק הישראלי, כמו מדינות רבות אחרות, נמצא במתווה של עליית ריבית

גלי כספרי:  הבנקים עושים גם בצד הפיקדונות וגם בצד האשראי הרבה מאוד מהלכים

משה גפני: הדוגמאות שמביאים ממדינות אחרות תמיד מתאימות למדינת ישראל?     

גלי כספרי: תלוי בנושא

משה גפני: אני לא תמיד אוהב את הדוגמאות של מה שנעשה בחוץ לארץ, בכל מיני מדינות, בגלל שלכל מקום יש את המאפיינים שלו

משה גפני:  אנחנו כאן פוגשים את הזוגות הצעירים שאומרים לנו: הבטחתם שתורידו את מחיר הדירות, הבטחתם שתורידו את מחיר המשכנתאות ולא קיימתם

משה גפני:  אני לא יודע מה בארצות הברית, אני יודע מה פה, אני יודע מה אומרים לי כשאני יוצא לרחוב, ואני לא אוהב את זה שאומרים לי שהבטחתי ולא קיימתי

גלי כספרי: אני אתחיל להתייחס לשוק המשכנתאות

גלי כספרי:  צריך לצאת מנקודת פתיחה שהאינטרס של הבנקים, כמו האינטרס של הלקוחות וכמו האינטרס של חברי הוועדה, הוא שהמצב הכלכלי של הלקוחות שלהם יהיה טוב ושכולם יעמדו בהחזרי ההלוואות

גלי כספרי:  כדי להבטיח את זה הבנקים עושים שורה של מהלכים בשנה האחרונה

גלי כספרי:  קודם כל, יש פנייה יזומה של הבנקים ללקוחות שלפי כל מיני פילוחים סטטיסטיים הם לקוחות שנמצאים בסיכון גבוה יותר כדי לבדוק האם באמת הם עומדים בתשלומים ואיך אפשר לסייע למי שצריך לסייע לו, כשמבחינת הסיוע עצמו יש שורה של צעדים

גלי כספרי:  צעד אחד זה הקפאת עליית הריבית שעליה דובר כאן

משה גפני: מה זה "הקפאת עליית הריבית"?     

גלי כספרי: זה הצעדים שאתה עכשיו אמרת

ינון אזולאי: אבל זה רק שני בנקים

גלי כספרי: אני מציגה עכשיו פתרונות של כלל המערכת

משה גפני: אנחנו ועדת כספים, לא ועדת חוקה

משה גפני:  הקפאת עליית הריבית על המשכנתאות צריכה להתבצע

משה גפני:   אנחנו לא מדברים פילוסופיה, אנחנו ועדה מעשית

גלי כספרי: אני מדברת על צעדים שכבר נעשים על ידי בנקים במערכת

משה גפני: האם הכוונה לבנק דיסקונט ולבנק הפועלים?      

גלי כספרי: יש שורה של צעדים, כשכל בנק נוקט בצעד אחר

משה גפני: האם חוץ מבנק הפועלים ובנק דיסקונט יש בנקים אחרים שהחליטו על כך? אני אשמח שהתשובה תהיה חיובית

גלי כספרי: כל בנק מציע צעדים אחרים בהתאם ללקוחות שלו

ינון אזולאי: הוא שואל רק על ההקפאה

גלי כספרי: אני לא יודעת מה בכל רגע נתון כל בנק - -     

משה גפני: זה לא חייב להיות ברגע נתון, זה יכול להיות בחודש נתון

גלי כספרי: בנקים שונים מציעים הצעות שונות

משה גפני: שני בנקים הודיעו לי שהם מקפיאים את העלאת הריבית במשכנתאות

משה גפני:  האם יש עוד בנקים?     

ינון אזולאי: האם זה שלא הודיעו לו יותר אומר שאין עוד בנקים?     

גלי כספרי: אני לא יודעת מה כרגע כל בנק עושה

יונתן ברלינר: גם דיסקונט, גם מזרחי טפחות, גם הבינלאומי וגם הפועלים מאפשרים את זה

משה גפני: איך אתה יודע?     

יונתן ברלינר: זו ההתמחות שלי

טיבי רבינוביץ: היו פרסומים בכל כלי התקשורת, למיטב הבנתנו

משה גפני: אנחנו עוסקים בזה שלזוג הצעיר יישאר כסף כדי לקנות אוכל במכולת

משה גפני:  זה לא פרסומים אקדמאיים, זה כסף שאנשים צריכים לחיות ממנו

משה גפני:  האם אתה יכול להגיד לנו באופן מסודר שיש עוד בנקים שמקפיאים את העלאת הריבית?     

טיבי רבינוביץ: רוב הבנקים, למיטב הבנתנו, נקטו בצעדים בהתאם לציפייה שלכם, חברי הכנסת, וגם בהתאם לציפיית הפיקוח על הבנקים

טיבי רבינוביץ:  אפשר לדאוג לכך שתקבל תמונת מצב מסודרת על מנת שהדברים יהיו לך ברורים

משה גפני: מתי אני אקבל?     

טיבי רבינוביץ: ננסה לעשות את זה בהקדם

ינון אזולאי: זה גם לא הוגן שהוא יעשה פרסום רק לדיסקונט ולפועלים כשיש לנו עוד בנקים

טיבי רבינוביץ: אנחנו ננסה לדאוג לכך שתקבלו תמונת מצב מסודרת

משה גפני: אם אפשר עוד היום, כי זה מאוד חשוב, זה גם ימתן את הלחץ שלנו עם החוקים ועם הכל

יונתן ברלינר: גם הבנק הבינלאומי הודיע וגם בנק מזרחי-טפחות הודיע

יונתן ברלינר:  כרגע כל הבנקים הגדולים, חוץ מבנק לאומי שמציע הקפאה עד שנתיים, הצטרפו למהלך הזה כתגובה להצעת החוק

משה גפני: למה בנק לאומי לא מציע הקפאת ריבית?     

יונתן ברלינר: גם בנק לאומי מאפשר את הפריסה בשביל לשמר את ההחזר החודשי, רק הוא פשוט לא רצה להתחייב על זה מראש לכל הלקוחות

יונתן ברלינר:  לרובם המוחלט של הלקוחות שמתקשרים לבנק לאומי ומבקשים הבנק פורס את ההלוואה ככה שלא יעלה להם ההחזר החודשי, וזה בלי לפגוע בתנאי ההלוואה

יונתן ברלינר:       	דיברו פה הרבה על כמה הבנקים מרוויחים

יונתן ברלינר:  אני חושב שהשאלה היא לא כמה הבנקים מרוויחים, אלא כמה הציבור משלם

יונתן ברלינר:  הבנקים יכולים להרוויח כמה שהם רוצים, השאלה כמה הציבור משלם ועל מה

יונתן ברלינר:  אם הבנק נתן הלוואה והוא מרוויח 300,000 שקל על הריבית, אז הוא הרוויח, אבל אם הוא הרוויח 250,000 שקל על הריבית ו-50,000 שקל על עמלת פירעון מוקדם, זה דבר שיוצר קושי

יונתן ברלינר:  אני מעלה את זה, כי השימוש הגבוה היום של הציבור במסלול הפריים זה רק בגלל החשש מעמלת הפירעון המוקדם

יונתן ברלינר:  אם יפתרו את הבעיה של עמלת הפירעון המוקדם כבר היום, הציבור יפסיק להשתמש בחשיפה גבוהה לשינויים בריבית, הוא יפסיק להשתמש בחשיפה גבוהה לשינויים במדד, וזה יפתור גם את העוולות הגדולות שיש מתשלום של עשרות אלפי שקלים על עמלת פירעון מוקדם וגם את הבעיה של העלייה בהחזר החודשי

יונתן ברלינר:  שר האוצר שהיה אצלנו בכנס באילת בא בטרוניה מסוימת, הוא שאל את יועצי המשכנתאות למה לא ממשיכים להציע לציבור את מסלול הפריים למרות הריבית הגבוהה, שזה היום המסלול הכי יקר במערכת, הוא יותר יקר מקבועה לא צמודה

יונתן ברלינר:  היום לקוח שלוקח הלוואה במסלול הפריים משלם כמעט אחוז שלם מעל קבועה לא צמודה, הכל בגלל עמלות הפירעון המוקדם

יונתן ברלינר:  הנוסחה של עמלת הפירעון המוקדם מעוותת את השוק, כשמי שמציע אותה זה בנק ישראל

יונתן ברלינר:  אם יפתרו אותה, יפתרו גם את הבעיה של הפריים

אורית פרקש הכהן: 	חבר הכנסת קרעי עסק בזה, בעמלת פירעון מוקדם

שי אבו: כשהתחילה עליית הריבית פניתי למפקח על הבנקים, שיש לי הערכה גדולה אליו, ואני חושב שזכינו במפקח אנושי, עם הרבה חמלה

שי אבו:  אדם שיש לו משכנתא קיימת יכול לקבל עד 50% משווי הנכס

שי אבו:  אני הצעתי שלאדם שיש כבר משכנתא בגובה 50% ועוד הלוואות צרכניות נוספות, המערכת הבנקאית תגדיל לו את זה ל-70% כך שהוא יוכל לכסות את כל ההלוואות הפיננסיות האחרות שלו ואז תזרימית אנחנו מאוד עוזרים לו

שי אבו:  הוא הדין לאנשים שקנו דירה במחיר למשתכן

שי אבו:  מה שקרה בעקבות עליית מדד תשומות הבנייה זה שזה כבר לא מחיר למשתכן, זה כבר מחיר למסתכן, כי גם אם הם רוצים להוסיף את אותה תוספת של מדד תשומות הבנייה הם לא רשאים

שי אבו:  לאן הולכים האנשים האלה? הם הולכים לגופים חוץ בנקאיים

שי אבו:  כלל פיננסי קטן, כלל 72 אומר: 72 לחלק לאחוז התשואה שאדם מקבל אומר תוך כמה זמן הוא מכפיל את הכסף שלו

שי אבו:  אם נניח זה 72 לחלק ל-8, אחרי 9 שנים הכפלתי את הכסף

שי אבו:  אם קיבלתי ריבית של 8%, אחרי 9 שנים שילמתי כפול

שי אבו:  אני אשמח מאוד שיפתחו את העניין הזה, שיאפשרו את הדבר הזה, כי אני חושב שזה דבר שמאוד יכול לסייע לקהל הרחב

אורן בוטא: אני מברך על הוועדה, אני מברך על דיוני ההמשך ובטוח שהנושא הזה ייפתר כשלא יהיה פה מקום בכיסאות לחברי הכנסת

אורן בוטא:  זה יקרה, אנחנו נדאג שכולם יגיעו לדיונים הבאים

אורן בוטא:  מאז הקורונה מחירי הדיור עלו

אורן בוטא:  בשנה וחצי האחרונות הם עלו ב-350,000 שקל לדירה ממוצעת כך שלציבור בישראל זה עלה במשכנתא בין 600,000 שקל ל-800,000 שקל, תלוי מה הפריסה שהוא בחר

אורן בוטא:  עד שהמחירים ירדו אנחנו צריכים לדאוג שבחמש השנים הקרובות לא תהיה השפעה של עליית הריבית על אלה שמשלמים על הדירות הנוכחיות ועל אלה שהולכים לקנות דירות עכשיו, אחרת אנשים לא יקנו דירות בחמש השנים הקרובות

אורן בוטא:  תוך שלוש-ארבע שנים נגיע למחירים של לפני הקורונה, חייבים להגיע, כי זה 700,000 הפרש סך הכל לציבור

טובי הריס: אנחנו, בניגוד לדברים שהושמעו כאן, לא סבורים שהתחרות בין הבנקים היא תחרות בריאה

טובי הריס:  הוצג כאן שוני בין הריביות שהבנקים מציעים

טובי הריס:  אנחנו יודעים שהבנקים לא מציעים פיקדונות עו"ש כמעט

טובי הריס:  בנתונים שהוצגו לא היה ברור הפילוח בין המגזרים שונים, למשל שהתחרות שמתקיימת על הפיקדונות לעסקים גדולים היא לא כמו התחרות על הפיקדונות למשקי בית

טובי הריס:  אנחנו לומדים את התחום

משה גפני: לא מיצינו את כל הדיון

טובי הריס:  אנחנו סבורים שיש בעיה ושצריכים לחשוב על דרכים להגדיל את התחרות, כי אנחנו לא מסכימים שמה שיש עכשיו - -     

משה גפני: יש לי אומץ בזה שיזמתי את החוק הזה לגבי המשכנתאות מול הבנקים ומול בנק ישראל

משה גפני:  למה יש לי אומץ? לא בגלל שידעתי שיהיו הרבה עיתונאים שיגידו: גפני לא מבין בכלכלה ולכן הוא הגיש את הצעת החוק הזאת, אלא בגלל שיש הרבה מאוד נושאים שצריך לדון בהם ואם לא תהיה איזו מכה כזאת אנשים יחזרו הביתה ויגידו: לא משנה שבוועדת הכספים מדברים, אנחנו נמשיך הלאה

משה גפני:  אם יש חוק אי אפשר להגיד את המשפט הזה, אלא עושים את החשבון איך עוצרים את חברי הוועדה עם החקיקה

אורית פרקש הכהן: אבל היא לא מתייחסת רק למשכנתאות, היא מתייחסת גם לפיקדונות

אורית פרקש הכהן:  ישב כאן המפקח ואמר: אני לא יודע את המשפטים המורכבים האלה על העדר תחרות

אורית פרקש הכהן:  אני סך הכל אמרתי את מה ששמענו כאן בוועדה כשהיה הדיון על כרטיסי אשראי

אורית פרקש הכהן:  היא אומרת את אותם דברים

משה גפני:   אני מבקש שנרכז את השאלות ונגיש אותן למפקח

אורית פרקש הכהן: אולי נעביר את אותן שאלות גם לרשות ההגבלים והתחרות, כי אני רואה שהם קצת יותר בקטע של לשתף פעולה

משה גפני: אם נעביר את זה לכמה לא נקבל תשובות בזמן הקרוב

משה גפני:  כשזה ממוקד באיש אחד, בתפקיד אחד, בפונקציה אחת, הוא זה שיצטרך לתת תשובות

משה גפני:  אני שמח על זה שנאמר כאן שרוב הבנקים הגדולים לא מעלים את הריבית לנוטלי המשכנתאות אפילו שהריבית עלתה במשק

משה גפני:  אני שמח על זה, אני חושב שצריך לפרסם את זה, להודיע את הדבר הזה

משה גפני:  אני מקווה שזה יביא למציאות שבה גם המפקח על הבנקים וגם נגיד בנק ישראל ייקחו בחשבון שהבנקים עצמם מוכנים לא להעלות את הריבית ואולי בעניין הזה נוכל להתקדם

משה גפני:  אנחנו נמשיך את הדיון לאחר שנקבל את התשובות מהמפקח על הבנקים

משה גפני:  אני מודה לכולם, תודה רבה, הסעיף הזה הסתיים