הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 2, 2023-02-14 00:00

אליהו (אלי) רביבו: חבריי, חברי הכנסת, מנהלת הוועדה, ומוזמנים נכבדים כולכם

אליהו (אלי) רביבו:  צוהריים טובים לכולם בעזרת ה'

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש ברשותכם לפתוח את דבריי כאן ולנצל מעל בימה זו כדי לשלוח את תנחומיי מקרב הלב, אני בטוח שגם בשמכם, למשפחתו של הלוחם הגיבור האמיץ אסיל סואעד ה' יקום דמו, שנפל אמש בעת מילוי תפקידו כאשר הגן בחירוף נפש על חבריו ליחידה, ועל מדינת ישראל כולה

אליהו (אלי) רביבו:  זהו אובדן גדול ובלתי נתפס

אליהו (אלי) רביבו:      חשוב שנזכיר שהברית בין שבט סואעד האצילה, אשל אסיל הוא החלל ה-17 מקרבה ובין מדינת ישראל אינו מוטל בספק

אליהו (אלי) רביבו:  אני מחבק ומוקיר את כל אזרחי ישראל באשר הם, אשר בוחרים לתרום מזמנם, ומעת לעת מדמם ובנפשם, כדי לסכן ולחרף את נפשם למען בטחון המדינה והצלחת קיומה

אליהו (אלי) רביבו:  בזכות גיבורים כמו אסיל אנחנו יכולים להמשיך ולחיות כאן היום ובכל יום בבטחה ובגאווה

אליהו (אלי) רביבו:      בבוקר זה, לאחר לילה ארוך של דיונים והצבעות במליאה שהסתיימו בסביבות 8:15 בבוקר, ברצוני לפנות ולנצל את הבמה הזו לחבריי באופוזיציה, ולבקש מהם, אנא, אל תפגעו בדמוקרטיה לכאורה בשם הדמוקרטיה, אל תבזו את הבית המיוחד הזה כפי שראינו אמש כאשר כמה מחברי האופוזיציה פשוט איבדו את העשתונות והתנהגו בצורה ברוטלית בוועדת חוקה ומשפט

אליהו (אלי) רביבו:  זהו לא המקום להתנהג כך בכלל, בטח לא במקום הזה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מציע לחבריי לאופוזיציה להגיע לשיח אמיתי, גם כאן בוועדה המיוחדת והמקודשת הזאת, כדי שנוכל לתחזק את הדמוקרטיה האמיתית ואת השמעת דברו של העם, שהוא זה ששלח אותנו לכאן

אליהו (אלי) רביבו:  יש לנו אחריות משותפת לכל אזרחי ישראל, ועליכם ועלינו למלא את חובתנו זו

אליהו (אלי) רביבו:      התכנסנו כאן לדיון משמעותי ראשון של הוועדה לעובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו:  נשמע את הגברת ענבל משש שהיא ראש תחום מנהל עובדים זרים ברשות האוכלוסין וההגירה

אליהו (אלי) רביבו:  היא תסקור בפנינו את כלל תחומי העיסוק של המנהל, על כל הענפים הרלוונטיים להעסקת עובדים זרים באשר הם

אליהו (אלי) רביבו:  הוועדה הזו תתכנס באופן תדיר כדי להביא בהקדם לשינוי חיובי של המציאות בשטח, למען כלל האוכלוסיות שזקוקות לכך, ועלינו לזכור שאותם אנשים נושאים עיניהם אלינו ממש ברגעים אלו, ובכוונתי לפעול כדי להיטיב עימם ככל שרק נוכל

אליהו (אלי) רביבו:       ככל שהזמן יאפשר, אני גם אשמח לתת את זכות הדיבור לשאר הנוכחים שהגיעו במאמץ לא מבוטל

אליהו (אלי) רביבו:  אמנם אנחנו לא ישנו לילה, אבל חלקכם לא באמת יודעים מה זה להנות מלישון לילה שלם

אליהו (אלי) רביבו:  אני מעריך מאוד את הגעתכם, אני רק מבקש שתבינו שהואיל והוועדה הזו נוגעת במגוון מאוד רחב של עובדים זרים, מצד אחד אלה עובדים לאוכלוסיות נזקקות סיעודיים, בין מבוגרים ובין מוגבלי ניידות, מצד שני בתחום החקלאות, המלונאות, ההסעדה, והבניה

אליהו (אלי) רביבו:      לפיכך, ככל שיוותר זמן, כפי שאמרתי, רשות הדיבור תהיה מצומצמת מאוד לכל דובר אשר נרשם כבר, הוא יוכל להציג את עצמו, את הגוף שהוא מייצג, או את המטרה שהוא מבקש לקדם באמצעות הוועדה הזאת, וזה יצטרך להיות לא יותר מדקה כי תודה לאל התברכנו בנוכחות מאוד נרחבת

אליהו (אלי) רביבו:  הדינמיקה שתתנהל היום היא תהיה קצת פחות דיון, היא תהיה יותר סקירה

אליהו (אלי) רביבו:  בדיונים הבאים, בעזרת ה' אנחנו נצלול לעומק כל פעם לנושא אחד חשוב, כי כל הנושאים שבעטיים אנחנו מתכנסים היום הם חשובים מאוד מאוד מאוד, אבל בכל פעם אנחנו נדון בנושא אחד לעומק, ונשמח לשמוע את אשר על ליבכם

אליהו (אלי) רביבו:  בין נציגי העמותות, לבין זכאי הסיעוד

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה הגברת משש, בהצלחה

אלון שוסטר: אדוני יושב הראש, אני רק רוצה מילה אחת

אלון שוסטר:  דיברת על האופוזיציה ואני רוצה להצטרף לרוח הדברים שלך, רק לומר, גם לאופוזיציה יש תביעה להוגנות בדיון הקשה והנוקב בנושא הדמוקרטיה, ויחד עם זה כאן, ובחדרים רבים בבניין הזה גם אתמול וגם היום, מתקיים דיון לשם שמיים מקצועי, ענייני, חברי, וכך אני בטוח שיהיה גם בפגישה הזו

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה לייחל לכך, אפילו שזה לא חלק ממש שתכננו, שכל חבריי לאופוזיציה ישכילו להתנהג באחוז מאוד מאוד צנוע ביחס לקוד ההתנהגות שלך, האחריות, וההכלה

אליהו (אלי) רביבו:  אתה יודע להסביר הלכה למעשה מה זה לקבל את האחר, מה זה לנהל שיח גם מול מי שלא חושב כמוך ולא מגיע מאותו צד פוליטי שאתה מגיע

אליהו (אלי) רביבו:  הלוואי וכולנו, אגב כולל גם כלפי חלק מחבריי לקואליציה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מחזק את ידיך, ואני מודה על הגישה, ואני מקווה שאני בעצמי אשכיל ללמוד מהתובנות והלך הרוח המאוד נעים שבו אתה מתנהל

אליהו (אלי) רביבו:  גם מאחרי הקלעים בפרסה בשעות שאנחנו מבלים בה, וגם בדיונים עצמם, בוועדות ובמליאה

אליהו (אלי) רביבו:  ישר כוח עצום

אליהו (אלי) רביבו:       עוד מילה קטנה גם לחברתי אתי, כמו שאמרתי זה לא מהפה אל החוץ, אנחנו התחלנו את הבוקר שלנו אתמול מוקדם, ואנחנו עדיין ממשיכים אותו, והתבשרנו הבוקר שהוא יצלול גם ככל הנראה, לתוך הלילה

אליהו (אלי) רביבו:  לא מובן מאליו, ואני מאוד מעריך את ההירתמות

אליהו (אלי) רביבו:  עזבתם גם וועדות אחרות שאתם אמורים להופיע, גם אני הגעתי לכאן מוועדה אחרת

אליהו (אלי) רביבו:  ישר כח, בהצלחה גברת משש

ענבל משש: תודה רבה אדוני יושב הראש, צוהריים טובים, תודה רבה גם לחבר הכנסת שוסטר שאנחנו מכירים מצוין, הוא מלווה, בין יתר הנושאים הענפים שהוא מטפל בהם, הוא מלווה מקרוב את כל נושא העסקת עובדים זרים, גם בחקלאות וגם בענפים אחרים, וכמובן את חברת הכנסת אתי עטייה שיש לנו ממשקים ארוכים וטובים איתה בנושא העסקת עובדים זרים בסיעוד

ענבל משש:      אני גם רוצה לברך את הוועדה אדוני, על מיסודה והתכנסותה

ענבל משש:  כבוד גדול הוא לנו להופיע בוועדה ולתת סקירה בישיבתה הראשונה

ענבל משש:  אני מסתכלת פה על הנוכחות המאוד מרשימה שבחדר, וזה רק מוכיח בעצם כמה הנושא הזה הוא חשוב וראוי, גם לנו, גם למשרדי הממשלה השונים, גם לציבור הרחב, ובטח לאדוני

ענבל משש:  את מרבית הפנים אני מזהה מישיבות ודיונים קודמים, אלו אנשים מאוד ערכיים שחשוב להם כל נושא העסקת העובדים הזרים, ואני בטוחה שבישיבות השונות בתחומים השונים, אנחנו נזכה עוד להעמיק ולצלול לכל הדברים

ענבל משש:      נמצאים כאן בדיון גם מיטב אנשי המקצוע ממנהל עובדים זרים, אני לא אציג את כולם מפאת קוצר זמן

ענבל משש:  אנחנו כמובן, אדוני, עומדים לרשות הוועדה כל הזמן, אנחנו נשתף פעולה עם הוועדה באופן מלא ובכל נושא שהיא תראה לנכון

ענבל משש:  גם מתוך היותנו משרתי ציבור, וגם מהחובה שאנחנו חבים דין וחשבון גם לציבור וגם לכנסת

ענבל משש:  לפני שאנחנו צוללים פנימה לסקירה עצמה, אני מבקשת לומר כמה מילים לגבי תעסוקת זרים בישראל, זה ייתן את הקונטקסט הרחב של תעסוקת זרים, ואז נתחיל בסקירה שהכנו

ענבל משש:       למעשה, בישראל ישנן כמה קבוצות של זרים, כלומר אנשים שאינם בעלי אזרחות או מעמד תושב בישראל

ענבל משש:  הסקירה שלנו היום תעסוק באותה קבוצת זרים מרכזית, העובדים הזרים שהגיעו לישראל ממדינות שונות באופן מוסדר, קיבלו בכניסתם רישיון עבודה בישראל בענפים השונים

ענבל משש:  לציין שגם תושבי יהודה ושומרון ועזה המגיעים לעבוד בישראל הם עובדים זרים לכל דבר ועניין

ענבל משש:  בחוק יש הוראות מיוחדות שחלות בעניינם של עובדים אלו, אנחנו לא נספיק לדבר על הכל היום, אבל בהחלט ככל שיידרש אנחנו נרחיב

ענבל משש:      מבחינת ההסדרה בחקיקה, יש שני חוקים מרכזיים אדוני, שמסדירים את שהייתם ותעסוקתם של קבוצת העובדים הזרים

ענבל משש:  חוק עובדים זרים שמסדיר את תנאי העסקתם של העובדים הזרים, חובות המעסיקים ובפרט את החובה לקבל היתר לשם העסקת עובד זר

ענבל משש:  בנוסף, יש את חוק הכניסה לישראל, שמסדיר את הכניסה לישראל, את סוגי האשרות, הרישיונות לישיבה לתקופות השונות, והסוגים של הרישיונות והאשרות, כפי שאמרתי, כדי לענות על צרכי המשק

אליהו (אלי) רביבו: והטיפול ביציאתם מהארץ, אסור לשכוח

ענבל משש: נכון אדוני

ענבל משש:  אז כדי לענות על צרכי המשק ובמסגרת האיזונים הנדרשים כדי להעסיק עובדים זרים במדינת ישראל, יש הסדרים מיוחדים שנקבעו לעניין תוקפו של רישיון הישיבה שניתן לעובד הזר

ענבל משש:  הערכה של רישיון עבודה של עובד זר ניתנה לתקופה של חמש שנים במקסימום, שלא יעלו במצטבר על חמש שנים, ומאורכת כל פעם בשנה נוספת, עד למצטבר של חמש

ענבל משש:  לכלל הזה יש שני חריגים

ענבל משש:      חריג אחד זה נושא הסיעוד, על עובד זר בענף הסיעוד בהתקיים ההסדרים שנקבעו בחוק, וכן לגבי עובדים אחרים שלגביהם נתקיימו נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת העובד הזר לכלכלה, למשק, לחברה וכו'

ענבל משש:  הבקשות האלו של מעל חמש שנים בענף של תרומה למשק, לא בענף הסיעוד, הן מתקבלות באישור שר הפנים, בהתייעצות עם האוצר ובהסכמת שר הכלכלה

ענבל משש:      חוץ מזה, יש הסדרה שהיא לא בחקיקה ראשית או בחקיקה משנית, היא כמובן בהחלטות הממשלה ובנהלים, למשל קביעת מכסות, תכף נרחיב בנושא, שנקבעות בהחלטות הממשלה, יש חלוקה ענפית

ענבל משש:  המכסות והענפים כל הזמן מתעדכנים בהתאם לצורכי המשק ולהחלטות הממשלה ולמדיניות המאוד רחבה של תעסוקת זרים בישראל

ענבל משש:      יש נושאים נוספים שקשורים להתנהלות מעסיקים, תאגידים ולשכות

ענבל משש:  כל אלו מעוגנים בנהלים של רשות האוכלוסין וההגירה והכל מפורסם בשקיפות לציבור באתר רשות האוכלוסין וההגירה

ענבל משש:  אז ברשותך, אדוני, אחרי הקונטקסט המאוד רחב אני רוצה לעבור לסקירה שהכנו

ענבל משש:  כמובן, שאשיב על כל שאלה שאדוני יראה לנכון

ענבל משש:      (הצגת מצגת)     כפתיח לסקירה, חשוב לי לתת בריף קצר, תמונה כללית מי אנחנו, רשות האוכלוסין וההגירה ומנהל עובדים זרים

ענבל משש:  ובהמשך אני אציג את כל הנתונים שישקפו את היקפי הפעילות ואת העשייה

ענבל משש:       אפתח בהצגת חזון רשות האוכלוסין וההגירה

ענבל משש:  החזון הוא המצפן הארגוני של הרשות

ענבל משש:  הרשות הוא גוף ממשלתי מקצועי בפועל בנושא אוכלוסין והגירה, פועל לשמירת זהותה היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל

ענבל משש:  התפקיד שלנו הוא לשמור על המדינה כמדינה יהודית, אבל גם כמדינה דמוקרטית, והמתח הזה בין היהודי לבין הדמוקרטי הוא נמצא יום-יום בעבודה של רשות האוכלוסין וההגירה

ענבל משש:  הרשות היא גוף עתיר שירות

ענבל משש:  למעשה, אדוני, אני חושבת שזה הגוף הממשלתי הגדול ביותר מבחינת היבטים של שירות מכלל משרדי הממשלה

ענבל משש:  אנחנו מטפלים ב-9

ענבל משש: 9 מיליון תושבי המדינה ואזרחיה לאורך כל מסלול חייהם, אנחנו מטפלים בלמעלה מ-11 מיליון זרים הבאים בשעריה מדי שנה, ובכ-300,000 זרים שנמצאים בארץ בכל תקופת שהייתם

ענבל משש:      בהזדמנות הזו, אני אציין שאתמול מונה מנכ"ל לרשות האוכלוסין וההגירה, מנכ"ל חדש ומוערך אייל סיסו שמגיע אלינו למשרד החוץ     

אליהו (אלי) רביבו: שכבר נמצא בחפיפה מעשית, לשם כך שלח את סגנו החוץ

ענבל משש: מסכימה עם כל מילה, ואייל באמת בעל ניסיון עם משימות הליבה של רשות האוכלוסין וההגירה, ואני בטוחה שהוא יצעיד את הרשות כמה צעדים קדימה לטובת הציבור בכללותו

ענבל משש:      מבין תפקידי רשות האוכלוסין וההגירה, כפי שאפשר להתרשם, יש נושא של ניהול מרשם אוכלוסין, ניהול ביקורת גבולות, הסדרת העסקה של עובדים, טיפול בבקשות לקבלת מעמד, טיפול בבקשות לקבל מקלט מדיני, אכיפה על מעסיקי זרים ופלשתינאים, וצמצום שהייה בלתי חוקית על ידי אכיפה על שהות זרים

ענבל משש:      מבחינת מבנה ארגוני בבריף קצר, רשות האוכלוסין וההגירה היא יחידת סמך שכפופה לשר הפנים, מבחינה ארגונית, מאורגנת בארבע מנהלים, כל מנהל בהתאם לתפקידים שלו שהוגדרו, מן הסתם מעבר הגבול אחראיים על טיפול במעברי הגבול, מנהל אוכלוסין אחראי על טיפול במרשם ותיעוד, מנהל עובדים זרים אחראי על כל נושא הסדרת העסקת עובדים זרים במדינת ישראל

ענבל משש:      לגבי המנהל, יש לנו שלושה תפקידים עיקריים

ענבל משש:  נושא הרגולציה, נושא השירות, ונושא האכיפה המנהלית שמתבצעים במנהל

ענבל משש:  המנהל אמון על הסדרת העסקתם של עובדים זרים, גם ירדנים וגם פלשתינאים

ענבל משש:  בענפי המשק בהם מתירה זאת הממשלה, תוך יישום מדיניות הממשלה ביחס למכסות העסקה ושיטות העסקה, אנחנו גוף ביצועי, אדוני, של הממשלה בכל הקשור לנושא תעסוקה ושהיית זרים, בין היתר

ענבל משש:      לתפיסתנו, לעבודת המנהל יש חשיבות מאוד רבה גם למשק וגם לרווחת האזרחים, מכיוון שאנחנו מטפלים מסבתא ועד תאגיד, ככה אנחנו נוהגים לומר

ענבל משש:  אנחנו מסדירים את העסקת העובדים, נותנים מענה לשוק העבודה בתחומי תעסוקה כשקיים מחסור, אנחנו מיישמים הסכמים בילטרליים לגיוס מפוקח והוגן של עובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך אני מבקש לקטוע את דברייך, נגעת בנקודה שהיא אחת משורשי הפעילות העתידית שלנו, והיא תהיה המבוא להצלחה ולבשורה

אליהו (אלי) רביבו:  אפרופו הסכמים בילטרליים, התקבלה החלטת ממשלה, כמדומני, ב-2005 בדבר חתירה להעסקת עובדים אך ורק באמצעות הסכמים בילטרליים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לנצל את הבמה הזאת גם לבשר לכם, וגם להודות לחברי שר החוץ אלי כהן, אשר בפגישתנו בשבוע שעבר נעתר לבקשתי על פי אפיון הצורך כפי שאיבחנתי בתקופה מאז שהתבשרתי שאני אעמוד בראש הוועדה הזאת, והסכים למנות פרויקטור ישיר ובלעדי לחתירה להסכמים בילטרליים

אליהו (אלי) רביבו:  הוא לא התפשר על פחות ממשנה למנכ"ל המצוין, מר יוסי דיין שמכבד אותנו כאל בנוכחותו

אליהו (אלי) רביבו:  קיימנו כבר שיחת עבודה עמוקה, אנחנו מבינים את הצורך המיידי לכך, הפרויקטור הנמרץ כבר קיבל הנחיה משר החוץ שזה יהיה באחד מראשי סדרי עדיפויות של הטיפול במשרד

אליהו (אלי) רביבו:       אני מבקש להודות לך על כך שהגעת לכאן, זה מסביר עד כמה שאתה באמת נרתם למשימה שמונית, אני יודע שנודע לך שמעצם העובדה שהשר לא התפשר על מינוי שהוא פחות ממעמדך, שאתה מבין עד כמה שבאמת זאת תהיה אחת מגולות הכותרת שבאמצעותה אנחנו נביא בשורה לכל האוכלוסיות שמחכות למוצא פינו, ושנאמר את דברינו ובאמצעות זה נטביע חותם על הלכי ועל התנהלות היום-יום של כל הזקוקים לכך

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה לך, בהצלחה

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה גברת משש

יוסי ביילין: תודה רבה

ענבל משש: נושא ההסכמים הבילטרליים בהחלט אחד הנושאים החשובים, אני תכף ארחיב בו

ענבל משש:  כמובן, חלק מהרצון של המדינה או הפעולות שהיא עושה לחתום ולהרחיב את ההסכמים הבילטרליים קשורים לצמצום האפשרות לגביית דמי תיווך לא חוקיים, מניעת סחר בבני אדם, וכמובן שיש לנו קשרי עבודה מצוינים עם כלל משרדי הממשלה, שמרביתם יושבים פה

ענבל משש:  בכך אנחנו רואים את עבודת המנהל כמנוע צמיחה למשק

ענבל משש:      מבחינת המבנה הארגוני, לפני פחות משנה עברנו רפורמה ארגונית ושינינו את פיסת ההפעלה של המנהל על מנת להתאים אותו לאתגרים של התקופה

ענבל משש:  אנחנו בנויים בשמונה אגפים, כשהתפיסה שלנו היא תפיסת שירות מקצה לקצה, לתת מענה לפי segment לקוח ב- one stop shop ללקוחות שלנו, וכפי שאדוני מתרשם הם מאוד מאוד מגוונים ורחבים

ענבל משש:  יש לנו כ-170 עובדים נהדרים בפריסה ארצית, ככלל אנחנו משקיעים רבות בקידום כל התהליכים הדיגיטליים, ואולי באמת ביחד עם התפתחות הטכנולוגיה והדיגיטל, חשוב לנו מאוד על האפשרות, גם לתת שירות אנושי, פרונטלי, לציבור ולמי שחפץ בכך על ידי הלשכות שלנו שפזורות במקומות השונים

ענבל משש:  אנחנו עובדים קשה כדי לשפר את השירות לציבור, אבל לתחושתי אנחנו ממש בכיוון הנכון

ענבל משש:       לגבי המנהל במספרים, כפי שאדוני יכול להתרשם ממש בקלות, אנחנו מדברים על כ-260,000 עובדים זרים שעובדים במדינת ישראל

ענבל משש:  חלק מופיע מכסה וחלק חוקי בארץ

ענבל משש:  אולי אני הולכת להפתיע פה חלק מהיושבים, אבל כ-10% ממספר המשרות במגזר העסקי, הם של עובדים זרים שמועסקים במשק, ותכף נצלול גם לענפים

אליהו (אלי) רביבו: 10% מכוח העבודה היום במדינה, הוא של עובדים זרים?     

ענבל משש: מהמשרות במגזר העסקי, כן

ענבל משש:  אני יכולה להגיד שבמהלך העשור גם חלה עלייה הדרגתית ועקבית במספר העובדים הזרים, תכף נראה את זה

ענבל משש:  גם פתיחה של ענפים חדשים שלא היו קודם, לדוגמא מוסדות סיעוד לא היה קודם, מלונאות לא היה קודם

ענבל משש:  וגם הגדלת מכסות של עובדים גם זרים וגם פלשתינאים בשנתיים האחרונות, בהיקפים של כ-60,000 עובדים, שזה מאוד דרמטי ומשמעותי

ענבל משש:      יש לנו 2,300 ירדנים שמועסקים רק באזור אילת, תכף נגע

ענבל משש:  על פלשתינאים אנחנו מדברים על למעלה מ-140,000 מכסה של עובדים, המכסה המשמעותית והגדולה זה בענף הבניין

ענבל משש:  לגבי עובדים זרים חוקיים בארץ יש כ-114,000 עובדים שנמצאים בארץ בענפים השונים

ענבל משש:  הענף הגדול המורכב והרגיש שאנחנו נצלול אליו, זה ענף הסיעוד שמועסקים בו כ-60,000 עובדים זרים, ניתן להניח שמחצית מהעובדים הזרים שבארץ, החוקיים, מועסקים בענף הסיעוד, הוא מאוד מרכזי ובמוקד

ענבל משש:      בגדול, יש לנו שיטות העסקה שונות בענפים השונים, אז בסיעוד יש לנו לשכות פרטיות, יש לנו 91 לשכות פרטיות בפיזור ארצי

ענבל משש:  אלו אותן לשכות שקיבלו היתר לסייע למטופלים הסיעודיים ולעובדים הזרים בתיווך, טיפול, הבאה וכל מה שקשור

ענבל משש:  העבודה שלהם מוסדרת בנוהל מסודר

ענבל משש:  יש לנו 11 חברות ביצוע זרות, עשר סיניות, אחת טורקית שמעסיקות עובדים זרים בארץ

ענבל משש:  יש לנו 49 תאגידי בניין מורשים שהם המעסיקים הישירים של העובדים הזרים בענף הבניין

ענבל משש:  יש לנו 12 לשכות פרטיות בחקלאות שגם הן נותנות סיוע ומעטפת בכל תהליך ההעסקה של חקלאים ועובדים זרים בענף החקלאות

ענבל משש:       העובדים הזרים מועסקים בעיקר בעבודות כפיים, אדוני, בבניין, בחקלאות, בסיעוד

ענבל משש:  לכניסה של עובדים זרים יש השלכה מאוד משמעותית על שוק התעסוקה

ענבל משש:  תמיד צריך למצוא את האיזון הנכון, גם על מנת שלא לדחוק ישראלים ממקומות העבודה, וגם כדי לא למנוע כניסה של טכנולוגיות חדשות וירידה בפריון עבודה, ויש לזה השפעה על השכר, ויש מספר מנגנונים שנועדו ליצור את האיזונים האלו

אליהו (אלי) רביבו: עושים את זה, בין היתר, על ידי אפיון? זאת אומרת בבניין מאפיינים איזה תחומים- - -      

ענבל משש: כן, בבניין אדוני צודק, מקצועות רטובים ואך ורק בעבודה לבניין למגורים ולא אחרים, ויש עוד כל מיני- - -         

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו מתכוונים מגורים, לא צמודי קרקע, בנייה רוויה?     

ענבל משש: כן, בניה למגורים

ענבל משש:  לגבי המטרות המרכזיות שלנו, אנחנו מתעסקים בצמצום הבירוקרטיה בתהליך ההעסקה, זה נושא מאוד חשוב

ענבל משש:  אדוני נגע בהרחבת ההסכמים הבילטרליים, אז אירחנו פה משלחת מהודו בנובמבר, אנחנו צפויים לצאת להודו לקראת סוף פברואר כדי לסיים את המשא ומתן איתם

ענבל משש:  אדוני דיבר על מרוקו, אני ואייל היינו שם ביוני, ואנחנו רוצים מאוד לקדם את ההסכמים

ענבל משש:  במקביל יש לנו משאים ומתנים עם ויאטנם

ענבל משש:  יכול להיות שנצא לדרך גם עם קמבודיה, גם עם טורקיה יש שיח

ענבל משש:  הנושא הזה חשוב, אנחנו גם רוצים להגדיל את היצע המדינות ומגוון העובדים, כמובן בהתאמה לענפים ולדרישות הענפים השונים

ענבל משש:      דיברנו על הדיגיטל, תשתיות טכנולוגיות, מאוד חשוב לנו

ענבל משש:  בשנים האחרונות פיתחנו לא מעט שירותים למען הציבור כדי שיוכלו לקבל שירותים מרחוק באופן קל ויעיל מכל מקום ובכל זמן, כך גם תהליך- - -     

אליהו (אלי) רביבו: שאלה קטנה אם את יכולה להרחיב, דיברת על הסכמים בילטרליים, אנחנו קולטים עובדים מאוזבקיסטן בין היתר

ענבל משש: חתמנו על הסכם עם אוזבקיסטן, טרם ההסכם מיושם, אבל כן נכנסים עובדים לארץ בשלב הזה בהבאה אחרת מאוזבקיסטן

אליהו (אלי) רביבו: חרף החלטת הממשלה שיובאו לכאן באופן מסודר רק באמצעות חתימה על הסכמים?     

ענבל משש: נכון, החלטת הממשלה דיברה על הרחבת ההסכמים, וכמובן ביסוס של כניסה של עובדים לצמצום

אליהו (אלי) רביבו: לא, ההחלטה גברתי אמרה שההבאה המסודרת והמאורגנת תהיה רק כנגד חתימה על הסכם בילטרלי עם אותה מדינת מוצא

ענבל משש: נכון, אז זה תהליך מדורג, ובאמת אנחנו חוגגים כבר עשור להסכמים הבילטרליים הראשון היה תאילנד, אחר כך היה בולגריה, ותכף אדוני יראה אם 11 ההסכמים שחתומים, כן סרי לנקה, תכף יש שקף שמדבר על הנושאים האלו, אבל בהחלט המגמה שלנו להרחיב את ההסכמים ואת כניסת העובדים באמצעות ההסכמים הבילטרליים במקומות שניתן, בהחרגה למשל, לענף המומחים, שיש לו את הייחודיות שלו, ושם לא

אלון שוסטר: שאלה למשרד החוץ, יש פה למעלה מ-100,000 תיירים שבאו לעבוד, אמנם, אנחנו עושים איזשהו שימוש לנושא הסברה? סיור בארץ? משהו שישלח אותם חזרה כשגרירים של רצון טוב?     

חוה אתי עטייה: יש לי שאלה, למה ממשלת הפיליפינים עצרה את הכניסה של העובדים הזרים?     

ענבל משש: אני אתייחס לזה, זו בהחלט נקודה חשובה

ענבל משש:      אם אני חוזרת למטרות, אז יש לנו את הנושא של השירותים הדיגיטליים, כל נושא ההעסקה למשל בסיעוד, קבלת ההיתר, הורדה של ההיתר, הוא מתקבל היום באופן דיגיטלי

ענבל משש:  לאחרונה הוספנו שירותים גם אינטרויזה של עובדים בסיעוד וביתר הענפים

ענבל משש:  אנחנו רוצים להקל על הציבור ולתת לו שירותים כפי שאמרתי מכל מקום ובכל זמן, בצורה הכי יעילה שיש

אליהו (אלי) רביבו: כחלק מהרצון שלכם לשפר את השירות, כל נושא הדיגיטציה מותאם למגוון רחב יותר של שפות?     

ענבל משש: השירותים שלנו הם יחד עם ממשל זמין, זה תומך בשפות, ערבית, אנגלית, עברית, יש תמיכה באתר של ממשל זמין

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח אם תוכלי יותר מאוחר לפרט את עניין ההנגשה לתנאים ולזכויות ולחובות כלפי העובדים עצמם, האם יש איזשהו מקור שמתווך להם את האינפורמציה שמותאמת לשפתם?     

ענבל משש: כן, אדוני אני אשיב כבר עכשיו ואחר כך נראה את זה כשנגיע קצת יותר קדימה

ענבל משש:  אז קודם כל יש זכותונים של עובדים זרים בשפות השונות במגוון המאוד רחב של השפות

ענבל משש:  יש הנגשה שפתית

ענבל משש:  גם על חובות וגם על זכויות העובדים הזרים, בכלל הענפים, בכל הנוגע להעסקה ולשהייה שלהם במדינת ישראל

ענבל משש:  קודם כל הם מקבלים את זה בקונסוליות עוד לפני שהם מגיעים, אנחנו מוסרים את זה באוריינטציה טרם הכניסה מיד אחרי הכניסה למדינת ישראל, נושאים מאוד חשובים, זה מופיע באתר הרשות בשפות השונות

ענבל משש:  יש לנו גם מרכז פניות, ועוד מעט נגיע לזה

ענבל משש:  אבל כן, נושא שמירת זכויות העובדים הזרים זה בהחלט נושא שאנחנו נותנים בו

ענבל משש:  בוודאי לצד החובות, אין זכויות בלי חובות, זה משהו שאנחנו לא מקלים בו ראש

אליהו (אלי) רביבו: יש איזשהו מנגנון, סליחה שאני מעכב אותך בנושא הזה אולי יתר על המידה, שכל מסד הנתונים והאינפורמציה המאוד חשובה הזו מגיעה לעובד טרם הגעתו לארץ?     

ענבל משש: כן, בוודאי, במסגרת ההסכמים הבילטרליים זה מוסדר בהסכם

אליהו (אלי) רביבו: חלק מתהליכי הגיוס?     

ענבל משש: כן, גם

ענבל משש:  חלק מתהליכי הגיוס, חלק מתהליך האוריינטציה

ענבל משש:  אנחנו עושים תוכנית אוריינטציה לפני ההגעה, אחרי ההגעה

ענבל משש:  יש כמובן את הסיוע שמגישים לנו בקונסוליות, זיו היה קונסול בכמה וכמה מדינות, הוא יכול גם להרחיב בנושא הזה על החלק של הקונסוליה

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח, ברשותך אדוני, שתפרט בפניי האם יש איזשהו טופס שאותו עובד חתום עליו שהוא קיבל מידע מפורט בשפתו ובלשונות לעניין זכויותיו וחובותיו לפני שהוא מגיע לארץ?     

זיו בילאוס: זיו בילאוס, משרד החוץ, מנהל מחלקת קשרי חוץ וטיפול בזרים

זיו בילאוס:  בתשובה לשאלתך, כן

זיו בילאוס:  כשהעובד מתחיל עוד כבר בשלבים המאוד ראשונים של הליך הגיוס, אנחנו מביאים לידיעתו את קובץ החוברת שמכילה את חובותיו וזכויותיו

זיו בילאוס:  בשלבים המאוד ראשונים שהעובד מקבל את זה, קשה להם להבין, עוד לא מצטיירת להם איך תיראה תמונת העסקתם בארץ

זיו בילאוס:  אז הנושא הזה אחר כך מקבל גם דגשים בזמן הריאיון

זיו בילאוס:  כשהוא עובד ראיון ראשוני, ראיון משני, נבדקת התאמתו לפני הגעה, אנחנו מדגישים בפניו מהם החובות, בשפתו

זיו בילאוס:  לדוגמא, בתקופת כהונתי כקונסול בהודו, היינו מדברים את זה לשפה שלו, בהודו יש הרבה מאוד שפות כולכם מכירים את זה, היינו מדברים את זה לשפתו, לא הסתפקנו באנגלית, אלא גם לשפתו

זיו בילאוס:  אחרי שהוא הבין וענה לשאלות מתאימות והשאלות הוכיחו שהוא הבין גם מה חובותיו וזכויותיו, היה מתקדם הלאה

זיו בילאוס:  יחד עם זאת אנחנו ערים- - -     

אליהו (אלי) רביבו: זאת הנקודה שאני שואל האם במעמד הזה הוא חתם ואישר בחתימתו שהוא קיבל הסבר בשפתו? שהוא קיבל תשובות לכל שאלותיו? ושהוא מודע לכל המשמעויות של המקום אליו הוא מגיע? הוא יכול להגיד אני לא הבנתי שכך, לא סיפרו לי שכך, אני מופתע שכך

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל האם יש איזשהו הליך סדיר שבו מחתימים אותו שהוא מאשר בחתימתו שהוא עבר את התהליכים האלה? שאין לו סימני שאלה ככל שעולה בידי מי שמסביר לו, שכל התהליך הזה התבצע טרם שנרכש בעבורו כרטיס או שהוא רכש אותו

זיו בילאוס: כבוד יושב הראש, אני אשמח לענות על זה, כן, הוא חותם בין היתר על הסכמים

זיו בילאוס:  הבעיה העיקרית שאנחנו מתמודדים איתה, ואני מבין וברור לי על איזו רקע באה השאלה בהיכרותי העמוקה את הנושא

זיו בילאוס:  עם ההגעה לארץ, ותחילת עבודה, נפתחים פערים שלצערי הרב גורמים עוגמת נפש, לפעמים גדולה מאוד, גם למעסיקים, לא רק לעובד עצמו

זיו בילאוס:  מצד אחד העובד עצמו, גם כן אנחנו ערים לזכויותיו, וחתם שהוא יודע כמה כסף הוא יקבל, הוא יודע מה זה אומר, הוא מכיר בדיוק את זכויות החופשות שיינתנו לו בסופי שבוע

זיו בילאוס:  מצד שני, המעסיק עצמו גם כן יודע ומכיר שהוא צריך לתת יום אחד חופש על כל הקשיים הרבים שיש למעסיקים פה, והם עצומים, למצוא מחליף לאותו סוף שבוע, בני משפחה לפעמים לוקחים על עצמם את אותו סוף השבוע

זיו בילאוס:       אבל גם לכיוון השני אנחנו ערים לזה שלמרות שהוא חתם, פתאום מופיעים כל מיני סוג לא הכרתי, כבד לי, קשה לי, ועל הרקע הזה לפעמים יום-יומיים והיו לנו דוגמאות קשות של עובדים שעזבו את המעסיקים שלנו יום-יומיים אחרי תחילת עבודה

זיו בילאוס:  אנחנו קוראים לזה עובדים שברחו, ואנחנו ערים לזה

זיו בילאוס:  את הפעולה האדמיניסטרטיבית להחתים, אנחנו כן מבצעים

זיו בילאוס:  השאלה שאנחנו נצטרך לשאול את עצמנו בהמשך, ואנחנו עובדים ביחד עם רשות האוכלוסין והאגירה וגם עם משרדים אחרים שעוסקים בזה, זה איך לאכוף את זה, כי זה החלק היותר קשה

אליהו (אלי) רביבו: אתם מתאימים את טופס ההחתמה בהתאם לפידבקים שאתם מקבלים מהמעסיקים? אם יש טענה שחוזרת על עצמה באופן סיסטמתי, האם אתם אומרים וואלה יש פה לקונה, בוא נתפור אותו באותו מסמך או באותה סקירה שהעובד מקבל בטרם הגעתו לארץ?     

זיו בילאוס: התשובה היא כן, זה כן נעשה כל הזמן

זיו בילאוס:  הקושי שלנו הוא לאו דווקא לשנות את הטופס, אלא איך אוכפים את השמירה, כי - - -         

אליהו (אלי) רביבו: זה עניין אחר לחלוטין

קריאה: בקיצור העובדים הזרים עושים מה שהם רוצים

אליהו (אלי) רביבו: זאת סוגיה שאנחנו נדרש לה לפחות בדיון אחד ומעקב ובקרה לעוד שני דיונים

אליהו (אלי) רביבו:  קודם כל אני רוצה לוודא כשאני מגיע בציפייה ודרישה כלפי העובד, כלפי המדינה שאני חתום איתה על הסכם, שאני את חלקי מילאתי בידיים נקיות

אליהו (אלי) רביבו:  שכל שאלה אפשרית שהנחתי, או שהבנתי, או שלמדתי עם הזמן עניתי, הסברתי, הראיתי סרטון, הסברתי את המצב הגיאופוליטי במקום שהוא מגיע אליו וכן הלאה, כדי שיהיו כמה שפחות נעלמים לאותו עובד שמגיע למציאות שהוא לא באמת מבין אותה אם לא ננגיש לו אותה

אליהו (אלי) רביבו:  אכיפה זה עולם בפני עצמו, עולם כאוב אגב ונדרש לו, אני רק רוצה לוודא שאנחנו את חלקנו עושים

זיו בילאוס: אז התשובה היא כן, אנחנו עושים את הפעולות, אנחנו גם מתואמים עם כל הגופים הנוספים, המשרדים הנוספים, שזה גם זרוע העבדוה במשרד הכלכלה, וגם רשות האוכלוסין

זיו בילאוס:  אנחנו עובדים בשילוב זרועות כדי ליישם את זה נכון, לתקן מה שצריך

זיו בילאוס:  תמיד אפשר לעשות יותר ותמיד אפשר לשפר יותר ואנחנו קשובים לזה, ואם צריך עשות צעדים נוספים כדי להתאים, אנחנו נעשה, ויחד איתכם עם כולכם, אנחנו כן פתוחים עם אוזניים קשובות ולראות איך אפשר לשפר ולמנוע ולסגור את הפערים שנוצרים מכל מיני מקומות

זיו בילאוס:      רשות האוכלוסין והאגירה, דאגה לפעולות לא רק שמחתימים אותו, הוא גם יודע לאיזה אזור עבודה הוא מגיע

זיו בילאוס:  זו אחת הפעולות המאוד חשובות, כי האינטרסים, לפעמים, הם לא כמו שנאמרו

זיו בילאוס:  הוא יודע שהוא בא לעבוד, ואנחנו גם דואגים שהוא ידע לאיזה אזור, והוא יודע שגם אם המעסיק, מסיבה כלשהו- - -     

אליהו (אלי) רביבו: מה זאת אומרת באיזה אזור?     

ענבל משש: אזור גיאוגרפי, רק בסיעוד

זיו בילאוס: שזה קריטי, הנושא

אליהו (אלי) רביבו: אגב, לא

אליהו (אלי) רביבו:  יש לי עם זה איזושהי בעיה

אליהו (אלי) רביבו:  לאחרונה ככל שעוברות השנים, אוכלוסיות מרובות מקרב העובדים הזרים הפכו להעסיק את זכאי השירות, בוודאי בדגש על הסיעוד, הם מראיינים את זכאי הסיעוד ובוחנים ומתעדפים את הגעתם בהתאם למיקום הגיאוגרפי, ולאפיון של אופי העבודה הספציפי מול אותו זכאי

ענבל משש: ואם אפשר לשלב ניקיון

אליהו (אלי) רביבו: זה חלק מאוד מהותי מנושא שאנחנו נגע בו, בעיניי זו לקונה ואני אפעל לשנות אותה

אליהו (אלי) רביבו:  עובד צריך לדעת שהוא מגיע למדינת ישראל על כל המשמעויות של מדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  אם הוא מגיע לדימונה או לסביון, זה לא מעניינו, הוא לא הגיע לנופש, הוא הגיע לעבוד כאן

זיו בילאוס: אנחנו מדברים על אותו דבר

זיו בילאוס:  הפעולה של החתמת העובד מחייבת אותו לאזור דווקא כדי למנוע ממנו את הזליגה האינטרסנטית לעבור לעבוד כולם לאזור המרכז

זיו בילאוס:  יש נטייה מכל העובדים להגיע לעבודה קצרה מאוד באזורי פריפריה ומהר מאוד לנסות לנדוד לאזור המרכז- -     

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו נמנע את זה בעזרת ה'

זיו בילאוס: ולכן פה אני אומר שהחתמת העובד זה על חוזה שמחייב אותו לאזור עבודה ספציפי, ושם הוא יישאר כדי למנוע את אותה לקונה שאזור המרכז נהנה מהרבה מאוד עובדים, ואזורי הפריפריה- - -     אני נלחם בלקונה שנגרמת כתוצאה של ההעדפה של העובד

זיו בילאוס:  אז כן, מתבצעות פעולות של רשות האוכלוסין וההגירה כשהעובד נמצא כאן כדי לשמור אותו לאזורי העסקה ולא לגרום לריכוז עובדים באזור שהוא באמת מראיין את המעסיק על ההעדפות הכלכליות שלו, ונמנע מההעדפות של המדינה, כשלמדינה יש את ההעדפות כשהביאה אותו

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך אנחנו חוזרים לגברת משש, להמשך הסקירה המנומקת שלה, אבל לפני שאני מעביר את רשות הדיבור, אני מבקש שלאחד מהדיונים הבאים שאדוני יוזמן אליו, לקראתו אני אקבל את אותו טופס שהעובד חותם עליו, עם תרגום רלוונטי, ואם אפשר בבקשה סרטון שיכול לבאר לנו ולשקף לנו את התהליך שהעובד עובר, מבחינתי, אפילו משלב ההשתלמות המקצועית שלו בתחום שאליו הוא מגיע ככל ונדרש

אליהו (אלי) רביבו:  תודה

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה את יכולה להמשיך

ענבל משש: גם הלשכות הפרטיות והתאגידים מחלקים זכותונים לעובדים, זה חלק מהתפקידים שלהם

ענבל משש:  לגבי האוריינטציה זה ההסברה של הזכויות והחובות

ענבל משש:  יש חתימה על חוזה עבודה כולל כמובן, על נושא התקנות והאזורים הגיאוגרפיים וההגבלה על המעברים, כמובן

ענבל משש:  יש פערים שלעיתים מתגלעים לאחר ההגעה לארץ, העובד מחויב לעשות ניסיון כנה ואמיתי, זה כתוב בכל הנהלים שלנו ואנחנו גם אוכפים את זה, לעבוד אצל אותו מעסיק שעל שמו הוא הגיע, וצריך להיות הצדק והסבר למה הוא, בתוך תקופה מאוד קצרה, עובר בין מעסיקים ואנחנו כן שמים את הדעת על זה

ענבל משש:      אני אגיד לגבי חלוקה ששאלת לגבי פריפריה, יש תקנות שמחלקות את הארץ לשלושה אזורים ומגבילות את המעבר של העובדים

ענבל משש:  יש לנו 20% מהמטופלים הם בפריפריה, 30% תל אביב, ו-50% באזור מרכז

ענבל משש:  לגבי חלוקת הארץ אנחנו יכולים להראות את התקנות ואת הישובים

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח שתכיני לי להבא אם היום אין לך את הנתון הזה, האם מתבצע מעקב וניטור כלפי אותן חברות שמספקות עובדים? ולדעת האם לאותה חברה יש אחוז גבוה יותר של עובדים שנושרים עוד בתחילת התהליך? יכול להיות שאצלם עובד משהו לא נכון, והאם יש איזשהו פעמון שאתם מצלצלים בפניהם שאחוז ההצלחה של העובדים שהם מספקים פחות גבוה משל אחרים?     

ענבל משש: מאוד חשוב

משה נקש: אני אגיד משפט בעניין הזה

משה נקש:  משה נקש, מנהל אגף בכיר סיעוד ברשות האוכלוסין וההגירה

משה נקש:  הפעילות של הלשכות הפרטיות נבדקת על ידי רשות האוכלוסין וההגירה כל הזמן, חלק מהמנגנון של המכסות שמוקצות ללשכות להביא עובדים מחו"ל מבוססות על ההצלחה שלהן, ועל ההתמדה שלהן, ועל זה שהם נתנו יותר שירות למטופלים בפריפריה, וליותר מטופלים נכים, אז כן, אנחנו לוקחים את כל המקרים שאנחנו רוצים, כמדינה, לתת עליהם דגש, נותנים על זה דגש, כדי לתמרץ את הלשכות לעשות את הפעולות האלה, זה חלק מהמנגנון

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת שאתה יודע לומר לי, יש X לשכות פרטיות, ולגבי Y המדדים פחות גבוהים כי יש להם אחוז נשירה גבוהה יותר

משה נקש: בוודאי, אנחנו מדרגים את כל הלשכות בכל שנה

אליהו (אלי) רביבו: והצל"ש טר"ש מקבל ביטוי בהיקף המכסות שהם מקבלים, שמתורגם להכנסה לאותה לשכה

אליהו (אלי) רביבו:  זה מה שאתה מסביר?     

משה נקש: מדויק

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח לקבל נתון מעקב לדיון הבא

אליהו (אלי) רביבו:  הדיון הבא רלוונטי

ענבל משש: כן

ענבל משש:  אנחנו פרסמנו, כחלק מהשקיפות לציבור, לאחרונה לדוגמה על אגף תאגידים ולשכות שהוא עוסק באכיפה מנהלית כנגד לשכות ותאגידים, פרסמנו את הנתונים

ענבל משש:  אני יכולה להקריא אותם עכשיו

ענבל משש:  נערכו 22 שימועים מנהליים כלפי לשכות פרטיות בסיעוד, והוצאו 15 מכתבי התראה

ענבל משש:  זה נושא שמפורסם

אליהו (אלי) רביבו: איך הוא מונגש למשפחות שזכאיות ונזקקות לקבל מהן שירות? הלוא אני מתוך בדיקה שקיימתי בנושא, מסתבר שכשמשפחה מקבלת זכאות להעסקת עובד זר, נדבר רגע על סיעוד אבל זה לא משנה, זה כלל בכלל הענפים, אם אותה משפחה או אותו מעסיק פוטנציאל לא דורש עובד מסוים, מרגע שהוא מקבל את הזכאות, לא עוברות 24 שעות והוא מקבל שצף של פניות מאותן לשכות שהם מקבלים עדכונים בדבר זכאותו

אליהו (אלי) רביבו:  הרבה פעמים זה גובל בהטרדה

ענבל משש: ממי הם מקבלים התראות?     

אליהו (אלי) רביבו: המשפחות של הזכאים מקבלים טלפונים מלשכות התעסוקה

אליהו (אלי) רביבו:  נודע לנו שאדוני זכאי לקבלת סיעוד, אני רוצה להציע את שירותיי

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר לכם- - -      

קריאה: אתה מתכוון לחברות סיעוד

ענבל משש: זה לא תחת הרגולציה שלנו

אליהו (אלי) רביבו: אז אני יודע שזה מגיע מכמה כיוונים, זו בדיקה, אגב, שערכתי באופן רנדומלי, עם כמה אזרחים מכמה מקומות בארץ

אליהו (אלי) רביבו:  תתפלאו או שלא תתפלאו, מהאזורים היותר נדרשים על ידי העובדים הפוטנציאלים הפניות גבוהות יותר ונמרצות יותר

אליהו (אלי) רביבו:  אז ראשית, אני מבקש לדעת האם השקיפות מגיעה לידי אותה משפחה בתור זכאי סיעוד? וב', האם מי שכן מעביר את אותם פרטים לפוטנציאלים, מבצע איזהו סבב של מתן האינפורמציה? זאת אומרת, שיהיה איזושהי מכסה שאנחנו, למשפחה הזאת, שולחים פרטים לשלושה בעלי עניין, ולאחר מכן לשלושה אחרים למשפחה אחרת וכן הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  א' כדי שהתחרות תהיה הוגנת ושווה, שיהיה שוויון הזדמנויות צודק והוגן, וב', כדי שהמשפחה לא תוטרד

אליהו (אלי) רביבו:  כי הרבה פעמים זה גובל בהטרדה

אליהו (אלי) רביבו:       יותר מאוחר, בשלבים מתקדמים יותר, אשמח לקבל גם מזכאי הסיעוד ומשפחותיהם את ההתייחסות לנתונים שמסרתי כרגע

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה

ענבל משש: אני ארצה שתדייק אותי

ענבל משש:  קודם כל יש לנו פניות ציבור כל הזמן שמגיעות גם באופן מקוון וגם במיילים, גם ללשכה שלי, גם לעובדים באגף הסיעוד ולפניות הציבור ובכלל

ענבל משש:  אנחנו מטפלים בכובד ראש בכל הפניות שאנחנו מקבלים

ענבל משש:  אנחנו מקבלים לא מעט פניות, בטח בנושאים הללו של סיעוד שהם מאוד רגישים

ענבל משש:  כל הפניות מתועדות במערכת שלנו

ענבל משש:  אנחנו, מבחינת השקיפות, כן עושים בסוף שנה איזשהו פרסום כללי

ענבל משש:  אנחנו לא מפרסמים, לא את שם הלשכה, ולא את הפרטים של העובד, יש כללים שהם קשורים קצת להגנת פרטיות, אז מה שאנחנו יכולים לפרסם אנחנו מפרסמים, ומה שלא, לא

ענבל משש:  אבל בגדול אנחנו כן חוזרים למי שמסר את התלונה

אליהו (אלי) רביבו: זה לא פסול לפרסם או את מי שהמדדים לגביו שליליים באופן עקבי, כי המניה שלו יורדת והאנשים צריכים לדעת את זה, או לכל הפחות לפרסם מי שהמדדים לגביו עד כדי כך חיוביים כדי ששמו ילך לפניו ובאמת יותר יחפצו בשירותיו

אליהו (אלי) רביבו:  כך זה יהיה תמריץ נוסף לכל אותם גופים לתת את השירות המיטבי ביותר, כי בסך הכל חשוב שנבין שלצד מסירות הנפש האדירה שאתם פועלים בשמה, ואני מודע לכך כבר, הנה אני שם את זה פה על השולחן לפרוטוקול, חשוב שנדע שמשפחה של זכאי לקבלת סיעוד, ואני אומר שוב ומבקש לא לומר את זה שוב, כשאני אומר זכאי סיעוד זה זכאי לקבל עזרה חוץ לארץ בכלל נושאי התעסוקה, כרגע אנחנו מדברים על סיעוד כי זה בא לידי ביטוי יותר וזה מודגש יותר, כי משפחה שזכאית לקבל עזרה של עובד סיעודי, עוברת כל כך הרבה תלאות, ומפח נפש והיא רואה הרבה פעמים את עטרת ראשה נחלש וכמל ומגיע למצב שהוא סיעודי, והם עוברים תהליכים מתישים בשביל להגיע לקבל את הזכאות הזאת בכלל

אליהו (אלי) רביבו:  להגיע לנקודה שהם כבר מקבלים עובד, הם אומרים שהם לא הולך לתקן את העולם, עברנו את זה

אליהו (אלי) רביבו:  ולכן לא לכל משפחה יהיה את הפנאי ואת הכוחות להגיד שניה, אני רוצה לחשוב על המשפחה הבאה, אני מרים טלפון לאותו מוקד

אליהו (אלי) רביבו:  ותפקידנו, כרגולטורים לפעול ולבדוק ולאפיין את מכאוביהם ואת המצוקות שלהם מפי אלו שאמורים לקבל דרכנו את המנדט לתת להם את השירות ולהתפרנס על ידי כך, לכן אני שם את זה פה על השולחן ואני מבאר את זה

ענבל משש: אני מסכימה לגמרי עם מה שאדוני אמר

ענבל משש:  ואני אגיד שגם כדי לנטר את השירות שמקבלים המטפלים הסיעודיים, ואני חושבת שזה כמעט היום במעגלים שונים במשפחות שונות, וגם בתוך עמי אני חיה, גם אנחנו חווינו את זה עם סבתא שלי זיכרונה לברכה, ואני מכירה את המצוקות של המשפחות, ואני יכולה להגיד לך שאנחנו גם עושים סקרים כדי לנטר ולבחון את שביעות הרצון מהשירות שניתן

ענבל משש:  אנחנו הולכים לפרסם בקרוב את התוצאות של הסקר שעשינו על השירות שניתן לציבור המטופלים שהם מאוד יקרים לליבנו, על ידי הלשכות הפרטיות

ענבל משש:       במקביל אנחנו עושים, כן נשלח ל-16,000 בעלי טלפונים שיהיו מעודכנים אצלנו במערכת, במקביל אני הנחיתי, הדירקטיבה שלי זה לצאת לשטח, לבקר בכל הלשכות הפרטיות בארץ, צוותים שלנו יוצאים כבר לפחות חודשיים ימים, הם יבקרו בכל ה-91 לשכות בארץ, יגיעו, ישמעו גם את הלשכות שזה גם חשוב, יראו את העבודה, אבל גם יעשו בקרה או שיח בתוך הלשכות, יפתחו תיקים של מטופלים, יראו שזה בהתאם לנהלים וכל מה שנדרש

ענבל משש:  זו הדירקטיבה, אני הנחיתי אותם, הם עושים את זה ואני מניחה שאולי בתום הרבעון הזה אני אוכל לעדכן

ענבל משש:  יש לנו מפקחים סוציאליים, מפקחים ארציים שלושה, היה לנו אחד ואני הגדלתי את הצוות

ענבל משש:  יש לנו היום שלושה מפקחים ארציים שבין היתר, התפקיד שלהם זה לפקח על עבודת העובדים הסוציאליים בלשכות הפרטיות

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, אני מבקש שתציינו בפניך שאני ושאר חבריי לוועדה נשמח להצטרף לסיורים האלה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מצפה לקבל מכם עדכון שהבדיקות הן באותן לשכות, הן במוסדות הסיעודיים והן בבתי מטופלים יערכו באופן רנדומלי ללא הכנה מראש, ומי שאין לו מה להסתיר לא צריך להילחץ מכך

ענבל משש: לא, יש לנו זכות לגיטימית

ענבל משש:  זה מגובה בנהלים, זאת העבודה שלנו לפקח, אנחנו לא צריך להודיע מראש, אנחנו לא מודיעים מראש ואנחנו מגיעים

ענבל משש:  אני אגיד, לצד מכתבי תלונה, יש גם מכתבי תודה על העבודה של הלשכות ואנשים שמרוצים, ואתה תראה לעיתים, לא רחוקות אפילו, מטופלים סיעודיים שמעסיקים עובדים זרים במשך תקופה ארוכה ולא יכולים לראות את חייהם אחרת אלא בסיוע העובד הזר שסועד אותם במשך שנים ארוכות ונרקמת שם מערכת יחסים מאוד מאוד טוב עד כדי משפחתית, וגם על זה אדוני צריך להגיד ולהזכיר, לא לשכוח

ענבל משש:       לוועדה תמיד מגיעים מקרי הקצה, צריך לטפל בהם, לא להקל ראש אבל בענף שמועסקים בו כ-60,000 עובדים זרים, אז יש גם סיפורי הצלחה והרבה סיפורים טובים

ענבל משש:  יש גם מקרי קצה שזה לא מצליח, גם מעסיקים שלא מקפידים על הזכויות- - -      

קריאה: זה לא קצה, זה הרוב

ענבל משש: לא, זה ממש לא הרוב

ענבל משש:  וזה גם עובדים זרים שלא עושים את העבודה     

אליהו (אלי) רביבו: את רשות הדיבור רק אני נותן כאן, אני הסברתי בראשית הדיון מהן המגבלות, מהם היעדים שהצבתי לקיום הדיון הזה, אני מבקש מכם להתאזר בסבלנות

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתחייב בפניכם שאוי ואבוי לנו אם זה הרוב, אני מניח שהבדיקות שאני קיימתי לאורך החודשיים האחרונים באופן מדגמי ומעמיק, משקפים מציאות שונה

אליהו (אלי) רביבו:  ובכל מקרה, אנחנו לא נחיה גם עם חלק שהוא הרבה פחות מהרוב, ואני כאן בשביל להציף, להציע, לבקר, לעקוב, ולתת דין וחשבון ולוודא שמי שאמור לתת לנו דין וחשבון ידע לעשות את זה ללא שום התחמקויות

אליהו (אלי) רביבו:       הוועדה הזאת, וועדה כל כך חשובה וחרף כך היא נקראת וועדה מיוחדת

אליהו (אלי) רביבו:  בכנסת וועדה מיוחדת, סליחה שאני קוטע א הרצף אבל חשוב שכלל הנוכחים שנמצאים כאן ורואים אותנו בשידורים החיים ידעו, שיש איזושהי הלכה בכנסת שוועדה "מיוחדת" היא וועדה לא סטטוטורית

אליהו (אלי) רביבו:  היא וועדה שהיא בהוראת שעה, שיכול שהיא תתכנס ויכול שלא כאילו שמדובר באיזשהו תופעה חולפת, כאילו שמדובר בצורך שהיום קיים וככל הנראה שמחר לא, ולכן לא מתקננים באמצעותה ולא מחוקקים באמצעותה

אליהו (אלי) רביבו:  במשך שנים רבות היא לא כונסה ולא התקיימה, ואנחנו פה באים בגישה שונה לחלוטין, אנחנו באים להוציא בשורה מקיום הוועדה הזאת על כל המשתמע מכך

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מתכוון לטאטא מכאובים, אני לא מתכוון לאפשר למישהו לחשוב אפילו שהוא יכול לטאטא

אליהו (אלי) רביבו:       מי שמכיר אותי מדיונים אחרים, אני צולל לעומק, אני לומד את החומר, אני חי אותו

אליהו (אלי) רביבו:  אם צריך לישון בבית קשיש כדי לעקוב וללמוד ולחיות את חווית קבלת השירות שלו ושל בני משפחתו אני אעשה את זה, אני לא אבחל באמצעים

אליהו (אלי) רביבו:  אז האזרו בסבלנות, יש בפנינו עוד דרך ארוכה, זה בסך הכל כינוס שני של הוועדה ומרוב שהוועדה הזאת כל כך חשובה, הקדשתי את הדיון הזה אך ורק לסקירה מלומדת על היקף הטיפול של כל אותה זרוע ביצועית שפועלת במסירות נפש, ולא מטאטאים ונמצאים בעקומת למידה תמידית ומתקנים את עצמם גם לאורך הדרך, עוד לפני שאנחנו מסבים את תשומת ליבם

אליהו (אלי) רביבו:  אני ער לכך, אני יודע את זה

אליהו (אלי) רביבו:  אז בכבוד, בבקשה

ענבל משש: תודה, אנחנו נדבר עכשיו על עובדים זרים בארץ

ענבל משש:  ראינו שיש 114,523 חוקיים

ענבל משש:  זו תמונת מצב נכון לעכשיו

ענבל משש:  17% שהם לא חוקיים 23,884

ענבל משש:  בסך הכל יש לנו כ-138,000 עובדים זרים חוקיים

ענבל משש:  כשאני מדברת על הלא חוקיים אלו אותם עובדים זרים שנכנסו לישראל ברישיון ב'-1 רישיון עבודה, ובשלבים מסוימים הפכו להיות לא חוקיים, בין אם הם לא מועסקים, פג תוקפה של האשרה, או שהם סיימו את תקופת השהייה המקסימלית במדינת ישראל ושכחו לצאת ממנה

ענבל משש:  זה על כל מגון הענפים

ענבל משש:      לגבי צורת גיוס של עובדים בפילוח לפי שנים, כפי שאדוני רואה יש קפיצה, אם אני מדברת על 2018, יש לנו בהסדר, זה החברות ביצוע בהסכם בילטרלי, או מחוץ להסכם ולהסדר

ענבל משש:  כמובן, השאיפה שלנו היא בכל הענפים שניתן, כפי שאמרנו למעט מומחים למשל, לגייס את העובדים באמצעות ההסכמים הבילטרליים

ענבל משש:  כל פעם אנחנו מגדילים את שיעור העובדים שמגיעים באמצעות ההסכמים הבילטרליים, מתוך הקבוצה השלמה של העובדים הזרים שנמצאת בישראל

ענבל משש:  אנחנו רואים כבר קפיצה משמעותית מ-2021 ל-2022, ואני באמת תקווה שאנחנו נראה את זה ב-2023 וכך הלאה עד לכל אותם עפים שאפשר ל-100% כניסה של עובדים

ענבל משש:      אני יכולה להגיע שכבר היום בענף החקלאות זה 100% כניסה בבילטרלי כבר כמה שנים טובות

ענבל משש:  בענף הבניין לתאגידי הבניין זה 100% בבילטרלי, יש את חברות הביצוע שזה הסדר אחר

ענבל משש:  ובסיעוד התחלנו עם הפיליפינים, תכף אגע בזה ,חשוב מאוד לציין

ענבל משש:      קצת קשה לראות, יש פה מגוון רחב של מדינות- - -      

אליהו (אלי) רביבו: מדברייך שקיימת מדיניות סדורה שבאמצעותה אתם שואפים שכמה שפחות חידושים יהיו מאותן מדינות שלא חתומים איתם על הסכמים בילטרליים, אל מול הגדלת היקף התעסוקה מול אותן מדינות עם הסכמים בילטרליים, כשבחקלאות ובבניין זה 100% מראש?     

ענבל משש: נכון, ואני אומר שהשאיפה והמדיניות הממשלתית היא לשאוף ל-100% כניסה בהסכמים בילטרליים, עוד פעם, באותם ענפים, כדי לסגור את השמיים כניסה פרטית של עובדים

ענבל משש:  זה כמובן נועד לכמה תחלואות מאוד חשובות, אחד זה צמצום דמי הגביה הבלתי חוקי, וכמובן מניעת סחר בבני אדם ועבדות, שאלו תחלואות מרכזיות וחשובות בעבודה שלנו

ענבל משש:  אז השאיפה היא, בעצם, ל-100% בענפים

ענבל משש:      מבחינת פיזור של מדינות, אנחנו מדברים על הרבה מדינות

ענבל משש:  יש לנו פה פיליפינים ותאילנדים הם קבוצות מאוד מרכזיות, זה הקבוצות של כ-30,000 אלף עובדים בכל קבוצה

ענבל משש:  יש לנו את הודו וסין עם 17,000 בכל קבוצה, וניתן לראות שיש באמת פיזור מאוד גדול של עובדים שלקחנו את הקבוצות המשמעותיות

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, אנשים ממש מתאמצים

אליהו (אלי) רביבו:  כמה מכם מצלמים כל שקף, אני רוצה להציע לכם הצעת ייעול

אליהו (אלי) רביבו:  אתם תקבלו את כלל המצגת בכל מדיה שבה תבחרו

אליהו (אלי) רביבו:  אל תתעייפו בלצלם, זה גם יצא פחות טוב, ותתרכזו בסקירה, היא מרתקת לחלוטין

ענבל משש: לגבי עובדים זרים לפי ענפים, מגוון מאוד רחב של ענפים, יש פה עשרה ענפים מאוד מגוונים, עם מכסות, עם תכולות, עם נהלים שונים

ענבל משש:  זו עבודה מאוד מאוד מקצועית שנדרשת

ענבל משש:  זה גם מעיד כמובן, על מחסור בכוח אדם, בענפים השונים במשק

ענבל משש:  אני יכולה לסקור כמה ממש בקצרה, מלונאות, מומחים זרים, שפים מומחים אך ורק למסעדות אסייתיות

אליהו (אלי) רביבו: איך אנחנו יודעים שמי שאומרים מומחים הם לא בסופו של דבר שוטפי כלים?     

ענבל משש: יש כמה מנגנונים, קודם כל מגישים בקשה בצורה מסודרת, הבקשות האלה נבדקות, יושבת פה שרון היא מנהלת אגף המגזר העסקי שלנו, היא המומחית של המומחים

אליהו (אלי) רביבו: אני מציע לכם לייעל את הבדיקות שלכם, המציאות בשטח היא קצת שונה

ענבל משש: מפתיע מאוד

ענבל משש:  שוטפי הכלים במסעדה וישלמו כפל על השכר הממוצע במשק ויציגו תעודות על השכלה?     

אליהו (אלי) רביבו: כשמדובר בעסק הפעיל מעבר לשעות הממוצעות, והעבודה היא שוחקת, אז כשאומרים שוטף כלים זה איזשהו שם גנרי לכולבויניק שמבצע מכלול רחב של פעולות

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא אומר שזה רווח בכלל הסעיף הזה, אבל בוודאי ובוודאי זה קיים

חוה אתי עטייה: מי נכנס תחת הקטגוריה של מומחים?     

ענבל משש: אין וואקום בשום מצב, גם אם אנחנו נהיה 100% ונעשה את העבודה שלנו הכי טוב שאפשר, לא יכולים להגיע למצב שיש וואקום ולא ייכנס אפילו לא אחד

ענבל משש:  לצערנו הרב, אנחנו כל העת עושים המון פעולות כדי שזה לא יקרה, ואם יש אז זה לא טוב, כמובן

ענבל משש:       תחת מומחים זה הרבה מהנדסים, זה חלק מאוד מרכזי של עובדים שמגיעים, עובדים משכילים, רופאים, מנתחים גם ספורטאים זרים שנכנסים תחת הקטגוריה

חוה אתי עטייה: כמה זמן נותנים להם היתר?     

ענבל משש: יש מסלולים שונים למומחים, מסלול אחד זה המסלול המהיר, אותם טכנאים שמגיעים לתיקון תקלות, עד 90 ימים בשנה קלנדרית

ענבל משש:  ויש כאלה שמגיעים לתקופות היותר ארוכות, שמחויבים בכפל השכר הממוצע במשק

ענבל משש:  אנחנו עושים בקרות גם על התהליך הזה ותשלום השכר

ענבל משש:  לומר שאנחנו עושים על כל אותם מעסיקים? לא, אין לנו משאבים לעשות על כל המעסיקים שמעסיקים בענף הזה, אבל בהחלט אנחנו עושים רנדומלית הרבה בקרות, ואני אוסיף שיש לנו יחידת בקרה פיננסית שיש בה רואה חשבון, שהם עושים בקרות על מעסיקים, מבקשים מאזנים, תשלומים, חשבונות ועושים בקרות

אליהו (אלי) רביבו: מעסיק חתום על תצהיר ומפקיד ערבות - - - ומסתבר שהוא סטה מדרך ההעסקה ואופי ההעסקה אזי תישלל ממנו הזכות להיכנס- - -      

ענבל משש: הוא חשוף גם להליך פלילי וגם להליך מנהלי

ענבל משש:  אנחנו יכולים להפעיל במקביל, יכולים לבחור באיזה הליך בהתאם לסמכויות ובהתאם לאופי ההפרה

ענבל משש:  הוא חתום על תצהירים, במקרים מסוימים אנחנו דורשים ערבויות, זה מאוד תלוי

ענבל משש:      אני יכולה להגיד גם שחלק מהמדיניות שלנו זה לאשר כניסת מומחים ממדינות תמ"ג ומעלה, זאת אומרת שמדינות שהתמ"ג שלהם שווה או גדול ממדינת ישראל, ואז ה-incentive להכניס עובדים כשלא נדרש, או במשכורות כפי שאתה אומר, שלא כדי להיות שוטפי כלים, אני לא רואה שמישהו יבוא מצרפת או מאיטליה או מיתר המקומות שמגיעים מהם המומחים

ענבל משש:  אז זה חלק מהמנגנונים שאנחנו מפעילים כדי להבטיח

ענבל משש:  עוד פעם, אני לא יכולה להתחייב שיש וואקום בשום מקום, תמיד מנסים אותנו

ענבל משש:  ואנחנו משתדלים לעשות כמה שרק אפשר

ענבל משש:       זה גם אתגר מאוד גדול, למה, אדוני? כי אני יכולה להציב תנאים בירוקרטים ורגולציה כל כך מכבידה שבסוף לא ייכנס לפה עובד אחד, אבל אני צריכה לנהל סיכונים

ענבל משש:  אנחנו מנהלים סיכונים, ובמסגרת הסיכונים, כדי לאפשר את הכניסה של המומחים האלה, שהמשק צריך אותם, מנהלים מערכת של איזונים תוך ניהול הסיכון בצורה שלא תכביד יתר על המידה אבל תבטיח מהצד השני את הכניסה של המומחים האלה

ענבל משש:  חלקם נכנסים לפרויקטים של תשתיות לאומיות, חלקם נכנסים לתיקון תקלות, וחלקם נכנסים לבתי חולים, למוסדות אקדמיים ועוד ועוד

ענבל משש:  זה נושא מאוד מרתק, מאוד מעניין

ענבל משש:  זה בעניין של המומחים

ענבל משש:      נכנסו ענפים חדשים, מוסעות סיעוד, תעשייה

ענבל משש:  בנין בעובדים זרים הוא גם בהיקף גדול וגם חקלאות תכף יש לי שקף עליהם

ענבל משש:      פלשתינאים, גם תחת הרגולציה שלנו

ענבל משש:  נקבעו כללים ייחודים להעסקת פלשתינאים, יושבת פה ענת מנהלת אגף שירות למעסיקים שלנו, גם ותיקה מאוד, מנוסה, מקצועית, שמכירה את כל נושא העסקת עובדים פלשתינאים באופן הרחב והמקצועי

ענבל משש:  גם מגוון מאוד רחב של ענפים, אתה תראה חפיפה בין ענפים שונים שמועסקים בהם

ענבל משש:  לדוגמא, מלונאות גם ירדנים, גם פלשתינאים גם זרים

ענבל משש:  גם במגוון מאוד רחב

ענבל משש:  אני אגיד שהיה ניסיון לשלב פלשתינאים בהייטק, הייתה מכסה של 200 עובדים חדשים, זה לא כל כך הצליח, המכסה עומדת על פחות מהאצבעות בשתי כפות הידיים שלי

קריאה: גם במוסדות סיעוד?     

ענבל משש: לא, במוסדות סיעוד דווקא יש מכסה של 1,000 פלשתינאים

קריאה: יש אינטגרציה בין האוכלוסיות, לזה התכוונתי

ענבל משש: כן

ענבל משש:  גם במוסדות סיעוד, בחקלאות וביתר הענפים

ענבל משש:  יש לנו הרבה אתגרים בנושא העסקת פלשתינאים והרבה פעולות שאנחנו מנסים לקדם, בין היתר את כל חילול השכר של העובדים הפלשתינאים, אנחנו ניסינו קודם לכן בממשלה הקודמת לקדם החלטת ממשלה

ענבל משש:  גם הצלחנו חלק, להכניס בהחלטה 1328 אם אני לא טועה, שדיברה על פתיחת מכסה של עובדים מעזה, יש לנו גם מיהודה ושומרון, וגם מעזה

ענבל משש:  ורצינו להעביר את האחריות על חילול השכר למעסיקים

ענבל משש:  כמובן, הממשלה נפלה

ענבל משש:  יש עוד פעולות, אנחנו בצוות בין משרדי מנסים לקדם את הנושא הזה

ענבל משש:  זה גם נושא רווי אתגרים ועבודה שאנחנו מנסים לעשות, גם מצד אחד בחנו את שיטת ההעסקה של עובדים בענף הבניין, כי יש מכסה של 80,000 מאיו"ש ועוד 12,000 מעזה

ענבל משש:  זה 92,000 אלף איש שיכולים לעבוד בענף הבניין, פלשתינאים

ענבל משש:  וכמו שאנחנו יודעים, להעסקת פלשתינאים יש גם השלכות מדיניות, גם כלכלית, וגם ביטחוניות, ואנחנו מיישמים את החלטות הממשלה ואת המדיניות שלה בנושא הזה

ענבל משש:      ירדנים, 2,300 מועסקים במלונאות וכל היתר

ענבל משש:  אבל במלונאות יש לנו כ-2,000 עובדים

ענבל משש:  בבניין, תעשייה ושירותים זה 300 עובדים

ענבל משש:  עובדים רק באזור אילת, מוגבל רק לאזור אילת

ענבל משש:  כניסה ויציאה יומיומית של עובדים ירדנים לשטחי מדינת ישראל

קריאה: זה רק אילת או אילת והערבה?     

ענבל משש: לא, בערבה לא

ענבל משש:  יש שם איזושהי הגדרה לאזור

ענבל משש:  זה לא רק אילת כי הרחבנו את זה, מוגדר שם בנוהל בדיוק מה זה אזור אילת, טיפה הרחבנו קצת למעלה אני חושבת, עד שחרות, אם אני לא טועה

אליהו (אלי) רביבו: הגדרתם גבולות?     

ענבל משש: נכון

ענבל משש:  ואני גם אשמח לומר, ומשרד החוץ ישמח לחזק אותי, שזה אחד משיתופי הפעולה האזוריים המאוד מאוד מוצלחים

ענבל משש:  אחד הפרויקטים הטובים, יש שביעות רצון של העובדים, של המעסיקים, של המדינות

ענבל משש:  לא מזמן ביקר המושל מעקבה באילת, בוועידה משותפת

ענבל משש:  יש בקשה של הירדנים להגדיל מכסות

ענבל משש:  אלו דברים מאוד חשובים

ענבל משש:  אני אציין שיש פניה של התאחדות הקבלנים שהועברה אלינו, ואנחנו עושים עבודת מטה יחד עם משרד הבינוי והשיכון, שהוא בעצם צריך לאפיין את צורכי ענף הבניין ואנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה מצוין

ענבל משש:       לגבי הרחבת מספר העובדים הירדני בעיר אילת, בגלל צרכים כאלה ואחרים שהעלו הקבלנים, אז הנושא הזה כרגע בבחינה מקצועית של הדברים לעניין הצורך

ענבל משש:  בסוף אנחנו גורמי המקצוע מסתכלים על הצורך

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח, שגם לעצם העובדה שהם לא לנים בעיר אחרי שהסתיימה הקורונה, ברובם לפחות, זה משהו שהוא מקל על הצלחת התהליך הזה

ענבל משש: חד משמעית אתה צודק

ענבל משש:  העובדים נכנסים ויוצאים כל יום

אליהו (אלי) רביבו: זה הדין לגבי אלו שמגיעים מעזה?     

ענבל משש: גם עזה, וגם יהודה ושומרון, הכניסה באופן הרחב הוא כניסה ויציאה יומיומית

ענבל משש:  יחד עם זאת, המנהל האזרחי רשאי לתת מכסת היתרי לינה לעובדים

ענבל משש:  ענת אולי זוכרת, אני זוכרת שזה היה 20,000, 40,000? כן הגדילו את זה לאחרונה ל-40,000

אליהו (אלי) רביבו: יש איזושהי בדיקה שערכתי בנושא החקלאות

אליהו (אלי) רביבו:  נראה לי שבאופן גורף הם כן לנים, כי זה אופי ה- - -      

ענבל משש: כדי ללון צריך לקבל את ההיתר הזה

אליהו (אלי) רביבו: אני חושב שזה מגיע בכפיפה אחת כשמנפיקים להם אישור, אם אני הבנתי?     

ענבל משש: לא לא, המעסיק צריך לבקש והמנהל האזרחי צריך לאשר

אליהו (אלי) רביבו: לא, מעבר לעניין הקורונה, עשיתי בדיקה בעניין החקלאות, מעבר לעניין של מסיק הזיתים שהוא עונתי, עובדים פלשתינאים שמקבלים היתר, בדרך כלל זה כבר מגיע, כיוון שזה הצורך, כולל לינה

אליהו (אלי) רביבו:  באים להחליף איזשהו- - -     אבל בדרך כלל כשהוא מבקש, כשינוי גישה מבעבר, בקשתו נענית בדרך כלל, נכון? זאת המסקנה שהגעתי אליה בבדיקה שקיימתי

אליהו (אלי) רביבו:  אבל אם חזרנו לנושא הפלשתינאים, אשמח לקבל ממכם התייחסות, האם הצוות לבחינת שיטת ההעסקה, סיים את עבודתו?     

ענבל משש: אני אתייחס

ענבל משש:  קודם כל זה היה מינוי של שרת הפנים היוצאת, איילת שקד

ענבל משש:  אני עמדתי בראש הצוות

אליהו (אלי) רביבו: המינוי הזה התחדש בממשלה הנוכחית?     

ענבל משש: אני צריכה להציג את זה לשר מלכיאלי, לממלא מקום שר הפנים, וכמובן לקבל את אישורו להמשיך את עבודה הצוות ולפרסם

ענבל משש:  עשינו עבודה מקצועית עם כל משרדי הממשלה, וכמובן רק אחרי שנציג לו את הדברים, נקבל את אישורו, אנחנו נוכל להתייחס לדברים ברשותך

אליהו (אלי) רביבו: חלק מעבודת הצוות זה ביצוע איזשהו מחקר, סטטיסטיקה לגבי האינטרפרטציות המצופות מהשטח שממנו הם מגיעים

אליהו (אלי) רביבו:  האם באמת המתיחות ירדה? האם יש פחות התעסקות מקרב בני משפחותיהם בפעולות תומכות טרור כאלה ואחרות? ויש לנו עוד כמה מטרות כפי שאמרת בראש כותרת, בהרחבת ההבאה שלהם, בוודאי לאלה מעזה

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח לדעת עם צוות הבדיקה נגע גם במעקב לאחר האינטרפרטציות שאמורות להתקבל מאותם אזורים?     

ענבל משש: צוות הבדיקות, הצוות הבין משרדי הוא כמובן בחן את שיטת ההעסקה כדי להקל גם בלהפחית את הבירוקרטיה וגם לשפר את תהליך ההעסקה, ובעצם הבחנה הייתה מעבר לשיטה תאגידית

ענבל משש:  היום יש לנו למעלה מ-5,000 קבלנים שמעסיקים עובדים פלשתינאים בהעסקה ישירה

ענבל משש:  לצערי נשמעו לא מעט טענות על ספסרות בהיתרים, על תשלום של עובדים של סכומים לא מבוטלים, תמורת הזכות לעבוד במדינת ישראל

ענבל משש:  זה חלק מהשיקולים שנשקלו

ענבל משש:       בצוות היו חברים גם מהמנהל האזרחי שרואים את הצד של הפלשתינאים, ואת הממשק איתם, משרד המשפטים, זרוע העבודה, משרד הבינוי והשיכון כמובן, אנחנו, שאני עמדתי בראש הצוות, ענת הייתה חברה, ועשינו עבודה מאוד מקיפה

ענבל משש:       כמו כל הדברים שאנחנו עושים שמשפיעים על הציבור, חשוב לנו מאוד לעשות שיתוף ציבור, עשינו סקר אצל קבלנים ואנחנו, אני לא יכולה כרגע לגעת על תוצאות הסקר בשלב הזה, אבל בהחלט נציג את הדברים, נקבל אישור ונוכל להרחיב בנושא

ענבל משש:  אבל העבודה הייתה מאוד מקיפה

ענבל משש:  ואני יכולה להגיד שחוץ משיתוף ציבור שמענו את כל בעלי העניין הרלוונטיים, התאחדות הקבלנים, קבלנים שונים, וכל מי שיש לו, או רצה לומר משהו בנושא הזה

ענבל משש:      בין לבין אני יכולה להגיד שיש לנו גם דברים אחרים שעשינו החל מנובמבר בהתאם לחוזר שהוצאתי לכל אותם מעסיקים של פלשתינאים, הם מחויבים להעביר את השכר של העובדים הפלשתינאים ישירות לחשבון הבנק שלהם ברשות הפלשתינאית

ענבל משש:  זה מנגנון שבנינו יחד עם החשב הכללי במשרד האוצר, יחד עם המנהל האזרחי, יחד עם בנק ישראל, ובנינו מערכת שבאמצעות המערכת הזו הבנק מגיש שאילתה למערכת, הוא מקבל חיווי שלילי, חיובי, ברגע שהוא מקבל חיווי חיובי יש אפשרות להעביר את המשכורת לחשבון הבנק של העובדים

אליהו (אלי) רביבו: זה בעניין השכר

אליהו (אלי) רביבו:  מה לגבי שאר התנאים הסוציאליים?     

ענבל משש: המעסיקים מחויבים לדווח לנו מדי חודש על יומן ההעסקה של העובדים, הם מחויבים לנהל יומן העסקה ולדווח דיווחי אמת על ההעסקה של העובדים הפלשתינאים

אליהו (אלי) רביבו: זאת כבר דרישה של משרד העבודה והרווחה אני חושב

אליהו (אלי) רביבו: ככלל עובדים זרים מגיעים לפה כדי לעבוד במשרה מלאה

אליהו (אלי) רביבו:  אם אתה צריך אותו לחצי משרה, אז אלי אתה לא צריך אותו

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו לא מביאים עובדים כדי שחצי משרה יעבדו אצל קבלן או חקלאי ובחצי המשרה האחרת, שהרי הם הגיעו לפה כדי לשפר את מצבם הכלכלי, הם יעבדו באופן לא חוקי

אליהו (אלי) רביבו:  אז מבחינת ייעול והקצאת משאבים נכונה, אנחנו מחייבים בהעסקה מלאה של העובדים הפלשתינאים וגם העובדים הזרים

אליהו (אלי) רביבו:  להגיד לך שכל הזמן מדווחים על העסקה מלאה? בזרים כן, בפלשתינאים לא

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו כמובן מקבלים את הדיווחים מהמעסיקים, אנחנו לא באמת יודעים כמה ימים העובד הפלשתינאי עבד אצל אותו מעסיק

אליהו (אלי) רביבו: בדיון הרלוונטי שנעסוק בכך, אני אציג כמה שאלות

קריאה: מחייבים אותנו בימי עבודה שלמים- - -     

אליהו (אלי) רביבו: סליחה אדוני, ראשית בטוח אתה אומר דברים מאוד חשובים, אתה אומר אותם שלא לפרוטוקול, אתה אומר בלי שאנשים שומעים אותם אומרים ואתה אומר אותם מבלי שקיבלת לכך רשות דיבור

אליהו (אלי) רביבו:  אני מאוד אשמח לשמוע את מה שאתה מדבר, אני מבחין שאתה מדבר מדם ליבך ואני אשמח להתייחס לכך וללמוד את הנושא שאתה מדבר עליו, אבל בוא נאפשר לה לסיים

ענבל משש: קצת לסבר את האוזן, בשלושה הענפים המשמעותיים, הגדולים, אבל כמובן שכל הענפים חשובים, אפשר לראות כניסה של עובדים זרים חדשים לתוך המאגר הקיים בארץ רואים את הפרופורציות, אני חושבת שב-2020 די קל להבחין שהייתה האטה בכניסת עובדים זרים, בגלל אירועי הקורונה

ענבל משש:  השפעת הקורונה האטה את קצת הכניסה של העובדים, אני חייבת להתייחס ממש במשפט אחד לתקופת הקורונה, אנחנו יצרנו לא מעט הקלות כדי לתת מענה לצורך של המשק בעובדים הזרים, כמובן גם החרגנו את כניסת העובדים הזרים תוך הקפדה על הנחיות בריאות

ענבל משש:  הגדלנו את מכסת - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אפשר ברשותך, להבא לקבל גרף השוואה של כניסה מול יציאה באותו שנתון לכל ענף?     

ענבל משש: אין שום בעיה, בשמחה

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, לדייק את זה באותו גרף, כמה מהם באופן כפוי וכמה מרצון בעיתם?     

ענבל משש: אין בעיה

ענבל משש:  יוסי אדלשטיין יהיה פה בשבוע הבא, הוא ידבר על היציאה אז אני מניחה שהוא יציג

ענבל משש:  אם אדוני רוצה אין בעיה לשלוח כל נתון שאדוני רוצה

ענבל משש:  מאוד חשוב גם לנו במנהל עובדים זרים, כמובן שבסיום העבודה של העובדים השהייה החוקית, הם יצאו בזמן

ענבל משש:  אני חושבת שגם למעסיקים יש חלק ואחריות ביציאת העובדים

ענבל משש:      אני אוסף ואגיד, שגם העובדים הלא חוקיים יושבים על המכסה הכללית הענפית בתוך הענף, ולכן כשאנחנו מנהלים מכסה, אם אני רוצה לדעת כמה עובדים אני מגייסת אז אני מסתכלת על תוכנית עבודה שלי, כמה עובדים צריכים לצאת, כמה עובדים אני צריכה לגייס כדי לשמור על המכסה שקבעה הממשלה

ענבל משש:      ענף הבניין, יושב פה ישי לוי, מנהל אגף הבניין שלנו

ענבל משש:  באגף הבניין מועסקים גם עובדים פלשתינאים, גם זרים וגם ירדנים

ענבל משש:  יש פה את הפילוח לגבי המכסה של העובדים, יש את ה-30,000 עובדים זרים שהתקבלו בהחלטת ממשלה 139

ענבל משש:  תמיד שואלים על הפער בין המכסה לבין האיוש, אז אני אגיד שהחלטת הממשלה קבעה על כניסת עובדים בפעימות ובצורה מדורגת, זה מפורט בהחלטת הממשלה

ענבל משש:  היום אנחנו עומדים על 18,299 עובדים

ענבל משש:  לגבי המכסות, זה ענף שיש בו היקף עובדים מאוד משמעותי

ענבל משש:  גם הענף הזה מאוד חשוב כי הוא קטר הצמיחה של המשק

ענבל משש:      ענף החקלאות, יש בו גם עובדים זרים וגם פלשתינאים

אליהו (אלי) רביבו: מה הסיבה שאין מילוי מיצוי המכסה של זרים?     

ענבל משש: מראש ידענו שלא ניתן בלחיצת כפתור, ובטח שלא בשנה שבה עברה החלטת הממשלה, לגייס את העובדים כולם כמקשה אחת בפעם אחת

ענבל משש:  צריך לזכור שיש לנו שלושה הסכמים בילטרליים, ההסכם עם אוקראינה כולנו יודעים שיש מלחמה באוקראינה, לצערי הרבה אנחנו לא יכולנו לגייס עובדים מאוקראינה

ענבל משש:  לגבי סין, אירועי הקורונה כמובן השפיעו על כניסת עובדים מסין

ענבל משש:  לאחרונה אנחנו רואים כניסה של עובדים מסין, כבר השנה נכנסו למעלה מ-3,000 עובדים גם מסין גם ממולדובה

ענבל משש:  מתוכננים ששה מחזורי גיוס ממולדובה

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש לדעת אם אחוז ההגעה הנמוך של עובדים מסין, לצורך העניין, באחוזים נמוכים, הייתה תוצאה של מניעה מצידנו, או הגבלה מצד השלטון שלהם?     

ענבל משש: לא הייתה מניעה מצידנו, מכיוון שמיד כשהייתה החלטת ממשלה אנחנו פעלנו לטובת גיוס העובדים

ענבל משש:  שים לב, אני עוד פעם מדייקת, החלטת הממשלה דיברה על כניסה של עובדים בפעימות, בצורה מדורגת

אליהו (אלי) רביבו: אין בעיה, עדיין אנחנו לא קרובים לחצי, גברתי

ענבל משש: נכון אדוני, ומראש ידענו שאין יכולת, בטח לא בהינתן אירועי קורונה, ובהינתן הקריסה של ההסכם עם אוקראינה בשל המלחמה, ולא משום סיבה אחרת, אין יכולת לגייס 15,000 עובדים בלחיצת כפתור

ענבל משש:  אבל כבר יש פעולות שאנחנו רואים את הפירות שלהם כבר בשנה הנוכחית בכניסה מאוד משמעותית של עובדים והתאוששות גם של הסינים

ענבל משש:  סין הייתה סגורה, היו מגבלות תנועה בסין

ענבל משש:  אז אם יש לי הסכם עם סין והסינים לא יכולים להביא לי סינים, מה אני יכולה לעשות? וגם בכל החלטת ממשלה מסייגים את הנושא הזה של כניסה העובדים- - -     

חוה אתי עטייה: מתי החלטת ממשלה הייתה?     

ענבל משש: ב-1 באוגוסט 2021

חוה אתי עטייה: עם גיאורגיה גם יש עובדים זרים?     

ענבל משש: גיאורגיה יש במוסדות סיעוד

אליהו (אלי) רביבו: זה לא כל כך מצליח בינתיים

ענבל משש: חקלאות, יושבים פה גם נציגים בלשכות בחקלאות

ענבל משש:  אמרתי שיש גם לשכות בחקלאות שנותנות מענה, וגם חקלאים המייצגים בנושא הזה

ענבל משש:  גם מכסה מאוד גדולה, מאוד משמעותית, כמעט במיצוי, ואפשר לראות את זה במספרים

ענבל משש:  ככלל כל העובדים מתאילנד, יש גם עובדים פלשתינאים, העובדים מגיעים באמצעות ההסכמים הבילטרליים

ענבל משש:  העובדים הזרים החוקיים בעשור האחרון, לפי ענף ושנה, מגמת גידול, אפשר לראות את הנתונים

ענבל משש:      להבנתי, אותו דבר לגבי העובדים הלא חוקיים, הסכמים בילטרליים אדוני, דיברנו לאורך השנים יש מגמת יציבות בכל מה שקשור לתהליך הגיוס באמצעות ההסכמים, התהליך מנוהל ומפוקח גם בישראל וגם במדינות שמהן מגיעים העובדים

ענבל משש:  ההסכם הבילטרלי קובע את המסגרת, את התנאים, את הזכויות, את החובות

ענבל משש:  בהתאמה לענף הנדרש הוא כולל התחייבות גם לפיקוח וגם להסדרת הליך המיון של העובדים

ענבל משש:  יש חמישה ענפים, עשרה הסכמים שונים, תשע מדינות

ענבל משש:  המטרה היא לבסס ולהרחיב את ההסכמים לגיוס העובדים, ציינתי את המדינות, הודו, מרוקו, אני לא אחזור על הכל

ענבל משש:      אנחנו רוצים להכניס מדינה נוספת בחקלאות, מאוד מאוד חשוב, אנחנו רוצים למסד את ההסכמים בסיעוד הביתי

ענבל משש:  בשנה האחרונה יישמנו הסכם עם נפאל במוסדות הסיעוד, גם את ההסכם עם הפיליפינים במלונאות

ענבל משש:  לפי חוות הדעת של המעסיקים ושל העובדים בסך הכל אנחנו רואים שזה לשביעות רצון כל הצדדים, גם המעסיקים גם העובדים

ענבל משש:  אני חייבת לומר, גם המדינות

אליהו (אלי) רביבו: ההסכמים הלטרליים הם חד מדינתיים?      

ענבל משש: יש הסכם מסגרת, ויש הסדר יישום

ענבל משש:  הסכם המסגרת מסדיר את מערכת היחסים, והסכם היישום מסדיר במיקרו את מה שנדרש באותו ענף

ענבל משש:  אז לכל מדינה יש גם הסכם מסגרת וגם הסדר יישום

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת שאם את רוצה עכשיו, אחרי שחתמת עם הודו לעניין סיעודי, ואת מבקשת להרחיב את זה לעניין חקלאות, אז את רק פותחת עוד תת - - -     

ענבל משש: נכון, עוד הסכם

ענבל משש:  אני אגיד שבענף הבניין, מזמינה אותך לראות אתה מאוד תתרשם, יש, כמובן בשיתוף משרד הבינוי והשיכון והתאחדות הקבלנים, בחינות של העובדים טרם ההגעה שלהם

ענבל משש:  אנחנו שוכרים מקום ואנחנו בוחנים את ההתאמה המקצועית שלהם למקצועות הרטובים

ענבל משש:       לגבי הסיעוד הביתי, חברת הכנסת עטייה שאלה על ההסכם עם הפיליפינים, אז כרגע והחל מאוקטובר 2022 הוא לא מיושם לאור המחלוקת על גובה הסכום שהעובדים הזרים נדרשים לשלם עבור סל השירותים שהם נדרשים לשלם עבור סל השירותים שהם מקבלים מהלשכות הפרטיות

ענבל משש:  יש פניה של שר הפנים לשר האוצר כדי לנסות למצוא פתרון לאירוע הזה

ענבל משש:  אני אגיד שביקרנו גם בפיליפינים, גם אני וגם זיו בוועדה משותפת כדי לנסות לקדם ולהגביר את שיתוף הפעולה, זה לא פוגע בהסכם או ביישום שיש לנו לגבי המלונאות, ממשיכים להגיע במלונאות

ענבל משש:  העניין והאירוע הוא אך ורק גובה הסכום שנקבע בתקנות שעובדים הזרים צריכים לשלם ללשכות עבור סל השירותים

ענבל משש:      אני אומרת בפה מלא, שכניסת העובדים הפיליפינים היא הכרחית ונדרשת

ענבל משש:  אנחנו מאוד רוצים לראות את ההסכם הזה עולה שוב על המסלול, ולראות כניסה של עובדים פיליפינים, הם מגיעים אחרי הכשרה

אליהו (אלי) רביבו: יש שני אתגרים

אליהו (אלי) רביבו:  גם גובה התשלום וגם סכום האגרה במוסדות הסיעודיים

חוה אתי עטייה: בכמה מדובר?     

ענבל משש: במוסדות סיעודיים לא עובדים פיליפינים

חוה אתי עטייה: למה רשמת פה סיעוד ביתי?     

ענבל משש: בסיעוד ביתי יש פיליפינים, אוזבקיסטן וסרילנקה, אלה כרגע ההסכמים

חוה אתי עטייה: בכמה מדובר? מה האגרה המדוברת, על המחלוקת של התשלום?     

ענבל משש: יש כ-6,000 שקלים שעובד זר צריך לשלם ללשכה הפרטית תמורת סל השירותים שהם נותנים, זה מעוגן בתקנות, אחרי עבודה - - - שעשתה שרת הכלכלה זרוע העבודה בזמנו

ענבל משש:  זה בשלוש פעימות, בכניסה ועד שלושה ימים לאחר כניסתו, ואחרי שנתיים ואחרי שלוש יש חלק של הסכום

ענבל משש:  הסכום הרציני זה כ-4,000 שקלים שהוא משלם בכניסה ועוד שתי פעימות של כ-1,000 ו-1,000

ענבל משש:  בסך הכל זה מגיע לכדי 6,000 שקלים שהפיליפינים כרגע אין לנו הסכמה איתם על הנושא הזה, וכפי שאמרתי ביקרנו שם ורצינו להסדיר את זה, ויש פניה של שר הפנים, ואנחנו מאוד חפצים שההסכם הזה יעלה על המסלול

אליהו (אלי) רביבו: מצד שני אנחנו גם חפצים לא להיפתח לאיזשהו תהליך של סחטנות, ששאר המדינות שאנחנו חתומים איתם עם הסכמים בילטרליים ואלו שאנחנו עתידים לחתום איתם, בעזרת ה', יבקשו מעשה חקיינות

אליהו (אלי) רביבו:  יגידו אם להם צריך להקל, אז בואו תקלו גם לנו, ואז זה איזשהו מעגל קסמים שהוא לא נגמר

אליהו (אלי) רביבו:  אני רק אומר בואו נשים את זה על השולחן

ענבל משש: זה תקנות שהכנסת חוקקה, אנחנו גורם ביצועי ואנחנו עושים את מה שאנחנו חייבים על פי התקנות

ענבל משש:  כן, אדוני צודק

חוה אתי עטייה: מתי מתכוונים לדון בתקנות?     

ענבל משש: התקנות אושרו כהוראת שעה

ענבל משש:  עורכת הדין בן שבת מכירה את זה מצוין

ענבל משש:  הן אושרו כהוראת שעה לשלוש שנים כמדומני, אז אני לא חושבת שמישהו יחזור וידבר על התקנות

ענבל משש:      הענף מורכב, רגיש, אני מסיימת, מבין הענפים, המטופלים הסיעודיים, קשישים ובעלי מוגבלויות זקוקים לסיוע של עובד זר במשך רוב שעות היממה, בפעולות היומיומיות הבסיסיות גם רחצה גם אכילה

ענבל משש:  אותם אלו שהפכו למעסיקים בעל כורחם

ענבל משש:  כמובן קיימת מצוקה מאוד גדולה אצל המטופלים ובני המשפחות שלהם, הם חווים קשיים לא מעטים בנטל הבירוקרטי הכבד שכרוך בהעסקת עובד זר בהתאם לשיטת ההעסקה הקיימת

ענבל משש:  יש לנו כ-60,000 אלף עובדים זרים, יש לנו 78,000 בעלי היתרים

ענבל משש:  על לשכות דיברנו

ענבל משש:  כדי להעסיק עובד זר חייב להיות רשום בלשכה פרטית גם המעסיק וגם העובד

ענבל משש:  הייתה לי הזכות לעמוד בראש הצוות הבין משרדי שבחן את שיטת העסקה בסיעוד, אני תכף אגע בזה

ענבל משש:      לגבי הפער בין מספר בעלי היתרים לבין מספר העובדים הזרים, תמיד אני נשאלת

ענבל משש:  אומר שבנובמבר 2021 עשינו סקר, יחד עם סקר יחד עם מכון מדגם שענו עליו 804 מרואיינים בעלי היתרים, נמצא כי 78% מקרב בעלי ההיתרים הלא ממומשים מעסיקים עובד בפועל, ו-22% לא מעסיקים בכלל

ענבל משש:  מבין אלו שמעסיקים בפועל, 42% מעסיקים עובד ישראלי, 36% מעסיקים עובד זר באופן לא חוקי, אפשר להרחיב בזה, זה רק כדי להסביר את הפער

אליהו (אלי) רביבו: בשביל לא לגזול עוד זמן, אני ביקשתי שמנהלת הוועדה תרשום לי את הנתון הזה ללמידה, וכבר ענית עליו

ענבל משש: תודה שכיוונתי לדעת גדולים, אבל תמיד אנחנו נשאלים אז הגעתי עם התשובה מראש

ענבל משש:      אני אגיד גם לגבי עלויות השכר, אז גם בזה עשינו סקר שבוצע על ידינו גם בינואר 2022 בקרב מעסיקים, באופן מקוון וייחודי, מדגם של 18,000 מעסיקים, השיבו עליו 2,338 מעסיקים

ענבל משש:  כמובן דגמנו בכל קצוות הארץ ב-320 ישובים בישראל בכל שכבות הגיל של המטופלים

ענבל משש:  לפי הסקר, 0

ענבל משש: 75 מהמטופלים מעסיקים את העובד הזר שבעה ימים בשבוע 24/7

ענבל משש:  עלות השכר הממוצעת עבור מעסיקים שמעסיקים שבעה ימים בשבוע, עומדת על כ-6,600 שקלים בחודש

קריאה: הלוואי, מנותקים

ענבל משש: זה יפה קריאות הביניים, בואו חבר'ה, תכבדו, אנחנו מכבדים אותכם

ענבל משש:  זה סקר שעשינו

ענבל משש:  נמצא שעלויות גבוהות יותר כאשר שהמטופלים הם גברים, וכשנמצאים בפריפריה עלויות השכר נמוכות ממש במעט בהשוואה למרכז ולתל אביב

ענבל משש:  שוב פעם, בימים האלה מופץ סקר נוסף, נשמח לשיתוף הפעולה

ענבל משש:      לגבי המורכבות והקשיים בגודל ההעסקה

ענבל משש:  אז יש חמישה אתגרים שמיפינו בצוות הבין משרדי, אתגרים בירוקרטיים, ריבוי גופים, אתגרים מנטליים, אתגרים בניהול העובד הזר והתמודדות עם הצרכים שלו, אתגר כלכלי כמובן, והתמודדות עם דרישות השוק, התמודדות עם חובות המעסיק במצבו הסיעודי

ענבל משש:  לגבי הצוות הבין משרדי, ממש בבריף קצר, ביקשנו לאמץ שתי חלופות, אחד זה העסקה ישירה שכוללת מעטפת תמיכה לטובת הפחתת הנטל, וראינו שהתהליך הזה מייצר מורכבות מאוד גדולה ומגדיל את חשיפת המטופל לתביעות ומגדיל את הנטל על המעסיק

ענבל משש:  במקביל, ביקשנו לבחון היבטים יישומיים של חלופת התאגוד, כך שבסופו של יום תעמוד בפני המטופלים בחירה בין שתי חלופות

ענבל משש:      הענף הזה מאוד מגוון, יש בעלי מוגבלויות שהם לא תחת חוק הסיעוד של ביטוח לאומי, יש קשישים, יש שונות בין המעסיקים כנראה שאין חליפה אחת שמתאימה לכולם, אמרתי את זה בעבר ואני שבה ואומרת

ענבל משש:  אנחנו בוחנים את הנושא הזה מבחינת ההיבטים היישומים שלו, כשהאתגר הוא בעצם לא לייקר את עלות ההעסקה למטופל הסיעודי, וזה אחד האתגרים המאוד חשובים

ענבל משש:      לגבי תהליכים אסטרטגיים, כמה הנושא הזה במיקוד אצלנו, אנחנו רוצים לשפר ולהפחית את הנטל, אנחנו רואים צורך בהקלה על מטופלים הסיעודיים ובמתן ליווי והכוונה, אנחנו עמלים על פיתוח אפליקציה למעסיקים של עובדים בענף הסיעוד, אנחנו בנינו קורס מקוון לבני המשפחה ולמעסיקים, זה יעלה ב-I campus, זה משהו מודולרי, מאוד מאוד נחמד, מאוד קליל, שהם יכולים לקבל הכוונה וסיוע

ענבל משש:  אנחנו השקענו תקציבים לא קטנים בפיתוח האפליקציה והקורס מהמשאבים של רשות האוכלוסין וההגירה כדי לתת כלים וסיוע

ענבל משש:       דיברנו על ההסכמים, על הפיקוח על השלכות אמרנו, על הרחבת צוות העובדים הסוציאליים, ציינו

ענבל משש:  הגדלנו את הצוות מאחד לשלושה, זה מאוד משמעותי

ענבל משש:  נמצא גם מהצוות של המפקחים שלנו, העובד הסוציאלי שלנו דוד אוחיון שנמצא פה

ענבל משש:      אנחנו כמובן ביקשנו לקדם תקנות לקביעת סוג המטופלים, הייתה לנו עבודת מטה מסודרת גם עם הארגונים השונים שהצגנו להם את הדברים האלה

ענבל משש:  לצערנו, בגלל חוסר היציבות שהייתה בעת האחרונה לא יכולנו לקדם את זה, אנחנו נציג את זה לשר הפנים וננסה להעביר את הנושא הזה שייתן מענה לחלק מהמצוקות והפערים

ענבל משש:  מודל תאגידים, אמרנו שזה משהו שאנחנו בראייה האסטרטגית שלנו מאוד רוצים לקדם

אליהו (אלי) רביבו: איזה תאגידים?     

ענבל משש: תאגידים שלא ישנו, אלא יתנו חלופה נוספת לשיטת העסקה קיימת, הישירה

אליהו (אלי) רביבו: לפי הקיימים היום?     

ענבל משש: לא, יש היום לשכות פרטיות בסיעוד, הן אלו שקיבלו היתר מלשכת האוכלוסין וההגירה, הן נותנות ומסייעות בכל מה שקשור ונדרש, הן לא מעסיקות הישירות של העובדים הזרים

ענבל משש:  המעסיק, כפי שאדוני יודע, הם המטופלים הסעודיים בעל כורחם, דיברנו על החובות

ענבל משש:      אנחנו רוצים לבחון היבטים יישומיים של הקמת תאגיד שהוא בסוף ייתן את המענה, תוך שהוא לא מייקר את עלות ההעסקה

אליהו (אלי) רביבו: האם גברתי מתכוונת לתאגיד ממשלתי כפי שהעלינו כאפשרות בפגישה המקדימה שלנו?     

ענבל משש: אני יודעת שאדוני מכוון - - -     

חוה אתי עטייה: רצינו לדעת, הלשכות, התאגידים, יש קורלציה ביניהם? זה שונה?     

ענבל משש: לא, יש לנו תאגידים בבניין, ולשכות בחקלאות ובסיעוד

ענבל משש:  הלשכות הפרטיות הן לא המעסיקות הישירות של העובדים, התאגידי בניין הם המעסיקים

אליהו (אלי) רביבו: הם מתווכים, גורם תיווך ודרך התיווך הם גם מטפלים ומספקים שירותים עוקפים

ענבל משש: זה לא רק, הם מעסיקים עובדים סוציאליים, וחלק מהעבודה שלהם זה לגשר ולראות את הצרכים של המטופל, ולגשר בין המטפל למטופל

אליהו (אלי) רביבו: זכות הקיום שלהם, האג'נדה היא תהליך התיווך, וכדי שישכרו את שירות התיווך שלהם, שאני לא מבטל אותו, הם מרחיבים את סל השירותים, ומן הסתם הם גובים בגינו תשלום

ענבל משש: קודם כל אגיד שהם לא קמו בבוקר והחליטו שהם לשכה פרטית

ענבל משש:  העבודה שלהם מעוגנת בתהליכים ובנהלים ומקבלים היתר שמתחדש פעם בשנה, פעם בשנתיים, מרשות האוכלוסין וההגירה

ענבל משש:  כל הפעולות שהם צריכים לעשות מעוגנים בנוהל, לשכות פרטיות

ענבל משש:  הלשכות זה לא רק תיווך, יש שם היבטים של טיפול, היבטים של שירות

ענבל משש:  למקומות התוכן האלו לשם אנחנו מכוונים

ענבל משש:  זה לא ההיבטים של תיווך, זה לא תיווך, סליחה על המינוח, זה לא דירה, בסוף יש פה מטופל סיעודי שמאוד חשוב ויקר וצריך לתת לו מענה לצרכים המאוד ייחודיים שלו

ענבל משש:  ויש את העובדים הזרים שגם הם צריכים להיות בעלי מיומנות כדי לתת מענה לצרכים של המטפל הסיעודי

אליהו (אלי) רביבו: בעזרת ה' בדיון הרלוונטי אנחנו נרחיב על כל התהליכים, על כל מה שמשתמע מהם, על מה שניתן לגשר בלעדיהם, על מה שהם כוח המציאות שבלעדיהם לא ניתן, ואז אני אציג את משנתי הסדורה

ענבל משש: בשמחה אדוני

חוה אתי עטייה: הלשכות זה קיים רק בסיעוד?     

ענבל משש: ובחקלאות

ענבל משש:  לפי ענפים

ענבל משש:  מילה אחת על מרכז הפניות, הזכרתי שיש מרכז פניות שממומן מתקציב רשות האוכלוסין וההגירה, הוקם על ידינו ומופעל בהתקשרות חיצונית באמצעות עמותת סימי

ענבל משש:  המרכז מנגיש שפתית לעובדים מידע חשוב להעסקה לשהייה, כמו כן לזכויות וחובות בעבודה

ענבל משש:  הם גם שולחים מסרונים וגם ברשתות החברתיות לאורך כל תקופת העבודה במדינת ישראל

ענבל משש:  זה מיועד לאותם עובדים שהגיעו באמצעות ההסכמים הבילטרליים

ענבל משש:       אנחנו מקבלים גם בקו הפניות פניות בשפות השונות, על ידי הנציגים שמעבירים את זה לעובדי הרשות, לרכזים שלנו, אנחנו מנתבים את זה, או שמטפלים in house בדברים שאפשר, או שמנתבים למשרדי הממשלה השונים ביחידות הרלוונטיות, שמוסמכים לטפל

ענבל משש:  יש לנו מבחינת היקף, ב-2021 היו כ-4,000, ב-2022 כ-5,000 פניות

ענבל משש:       אני אשוב להודות לאדוני על ההזמנה ועל האפשרות להציג את הפעילות, את האתגרים

ענבל משש:  הוועדה מהווה במה חשובה וטובה לדיון והעמקה בסוגיות הרבות, הנוגעות כמובן כפי שאתה רואה, לציבור מאוד רחב

ענבל משש:  למדת היום ממש בתמצית על המורכבויות שהם חלק אינהרנטי בתהליך העסקת העובדים הזרים, על האיזונים הנדרשים, וכמובן שלא נצליח בדיון אחד לפתור את אותם אתגרים

ענבל משש:       חשוב לי לומר שאני באמת תומכת ביצירת דיאלוג עם הרבה גורמים, מרבית הגורמים שיושבים פה יש לנו שיח רציף איתם, אנחנו מקיימים איתם דיונים, אנחנו נקיים שולחן עגול בקרוב, מאוד גדול ומשמעותי

ענבל משש:  יש לנו קשב לנושא, גם לעיתים שאין לנו שיקול דעת ואנחנו נאלצים להגיד את הלא, אנחנו משתדלים להגיד את זה בצורה מכבדת ואמפטית, ובמקומות שכן אפשר אנחנו הולכים - - - במקרים המתאימים

ענבל משש:  אז יש גם פתיחות, גם קשב, גם האוזניים וגם הלב שלנו הוא לציבור

ענבל משש:       אני בהזדמנות הזו אגיד גם תודה רבה לאדוני, תודה רבה לשותפים שלנו במשרדי הממשלה שעובדים איתנו כל יום, ובעיקר למנהלי ועובדי מנהל עובדים זרים בלשכה המשפטית שלנו שעושים, באמת כפי שאדוני ציין ותודה רבה, את עבודתם באמת מתוך שליחות ובמסירות, והם הכוח המניע של המנהל

ענבל משש:  אז המלאכה לא הסתיימה, והיא רחוקה מלהסתיים

אליהו (אלי) רביבו: מה היינו עושים אם היא הייתה מסתיימת? חברתי חברת הכנסת בבקשה

חוה אתי עטייה: נתבקשתי לשאול מה קורה עם וועדת ההמשך לשיטת העסקה עקיפה לחולים סופניים? זו הייתה אחת ההמלצות של צוות הבין משרדי בקדנציה הקודמת

משה נקש: בדיוק דיברה על זה עכשיו, על של שיטת התאגידים

אליהו (אלי) רביבו: היא מדברת כרגע על חולים סופניים

רותם שחבר: הייתה הבנה שחולים סופניים שונים במהותם מחולים רגילים, כי הזמן זה המשאב הכי יקר, ולכן השיטה הישנה היא לא מתאימה להם, ונאמר שתקום וועדת המשך

רותם שחבר:  ופשוט רציתי לדעת מה קורה איתה ואם זה הולך להיות משהו באופק?     

ענבל משש: את חברתנו המקווה אני מכירה מהדיונים הקודמים

ענבל משש:  היה שיח בנושא הזה, זה חלק מהמענים שנרצה לתת בחלופה של התאגידים

ענבל משש:  ישבנו גם בנושא הזה עם אלכס, כמובן, ועם ארגון נכה לא חצי בן אדם, עם מטה המאבק, יש פה כל כך הרבה גורמים שאנחנו בשיח איתם כדי לגבש איזשהו מענה שבעצם ייתן מענה הולם לכל הצרכים השונים

ענבל משש:  הייתה וועדת משנה שעשינו עם המשרד לשוויון חברתי, לצערי היו שינויים במשרדי הממשלה ואנחנו עכשיו ננסה אחרי שהממשלה- - -      

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו נצלול לזה לעומק, בעזרת ה', אני מודה לכך שישנו תהליך

אליהו (אלי) רביבו:  אני יודע שהוא גם לא עובד במלואו, ואני יודע שגם לכשהוא יעבוד במלואו הוא לא יהיה מספיק חמלתי כפי שניתן לצפות

אליהו (אלי) רביבו:  יש לי איזשהו רעיון בנושא, יש לי איזושהי גישה, ואני מבטיח שלא רק שנתמקד בזה, בעזרת ה' זה יהיה האחד מהנושאים הראשונים שאנחנו נעסוק בהכרח

אליהו (אלי) רביבו:  זה המינימום הנדרש מאיתנו

אליהו (אלי) רביבו:      אנחנו ברשותכם, נעבור להקשיב למוזמנים המכובדים שהטריחו את עצמם ונרשמו כאן

אליהו (אלי) רביבו:  אני מסביר שוב פעם, אני מבקש להתכנס לדקה, בדקה הזאת אני רוצה שבן אדם יציג את עצמו, את הגוף או את הקבוצה שהוא מייצג, הבעיה המרכזית שהוא מניח שקשורה למה שמכאיב, ושאלה

אליהו (אלי) רביבו:  השאלות יירשמו, המענה יהיה בדיון הרלוונטי

אליהו (אלי) רביבו:  הראשונה שאני שמח לתת לה את רשות הדיבור היא הגברת מאיה בנדס

מאיה גור בנדס: אדוני, אני פה עם חברתי עורכת הדין, דפנה פודור, גם ממטה מאבק הסיעודיים, אני אשמח שהיא תדבר בשמי

דפנה שגל פודור: עורכת הדין דפנה שגל פודור, הגעתי לפה ביחד עם מאיה מטעם מטה מאבק הסיעודיים וקבוצת הבית הזדקנות בכבוד

דפנה שגל פודור:  זו קבוצה שמייצגת 25,000 מטופלים סיעודיים ובני משפחותיהם, ומטעמם אנחנו כאן

דפנה שגל פודור:  יש הרבה מאוד סוגיות בוערות בתחום הסיעוד, אני רוצה לגעת בדקה שיש לי ביסודית מכולן

דפנה שגל פודור:  היה פה שקף שנגע למספר ההיתרים, שעומד היום על 78,000 היתרים, ועל מספר המטופלים הסיעודיים, ופער של 18,000 מטפלים

דפנה שגל פודור:  היה גם שקף שנגע לכמות העובדים הזרים שנכנסים לישראל, כשמשנה לשנה כמות ההיתרים הולכת וגדלה, ואנחנו נמצאים היום במצב שכמות העובדים הזרים שנכנסת לארץ, היא אותה כמות עובדים זרים שהייתה לפני הקורונה, ואנחנו מדברים פה כבר על שלוש שנים

אליהו (אלי) רביבו: לפחות לפי השקפים זה לא מדויק

אליהו (אלי) רביבו:  יש עליה, אפילו מאז הקורונה ישנה קפיצה בשנה אחת

דפנה שגל פודור: זה מה שהיה בשקפים

דפנה שגל פודור:  אני משווה ל-2019, לא ל-2020, ב-2020 הייתה ירידה משמעותית

אליהו (אלי) רביבו: לא לא, עדיין יש עליה מדודה אבל עדיין עליה

ענבל משש: אדוני, אני רק אעיר שאין מכסה בענף הסיעוד, אבל כן יש מכסה של מספר העובדים הזרים החדשים שיכולים להיכנס מדי שנה מדינת ישראל, ומדובר ב-15% ממספר העובדים החוקיים בענף

ענבל משש:  אז אם אנחנו גוזרים נגזרת של מספר העובדים החוקיים, זה מספר העובדים הזרים שאנחנו רשאים לאר מדי שנה כניסה חדשה של עובדים

אליהו (אלי) רביבו: אני חושב שאני אצטרך הסבר יותר מפורט, אשמח לראות את הנוסחה, ללמוד אותה גם גרפית

אליהו (אלי) רביבו:  נתייחס לזה בפגישה אחרת

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה

דפנה שגל פודור: אז את בעיית המחסור אנחנו מרגישים באופן חד מאוד, והיא משפיעה על הרבה תחומים אחרים, גם על העלות של העסקת עובדים זרים שהפכה להיות עלות מטורפת שאי אפשר לעמוד בה, ובטח שלא הולמת את קצבת הסיעוד שמקבל המטופל הסיעודי

דפנה שגל פודור:  גם החלפות של מטופלים סיעודיים כשהעובד הזר יוצא לחופשת מולדת, או היולדת יוצאת חופשת לידה או חופשת מחלה והם נתקעים ללא

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו טיפה סוטים מהכוונה

אליהו (אלי) רביבו:  את נותנת כרגע איזשהו פירוט לכלל המכאובים שהם באמת כואבים, ואני מודע לחלק מאוד מאוד גדול מהם

אליהו (אלי) רביבו:  וזה נכון לדיון רלוונטי שייערך, ואז בעזרת ה' תטריחי את עצמך שוב פעם ונשמח להקשיב לך ברשות דיבור

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשתי כרגע לדעת מי הגוף שאת מייצגת, כמה מילים לגבי הקשר שלך לאותו נושא, ושאלה או בקשה להתייחסות שהגורמים הרלוונטיים יכינו את עצמם לקראת הדיון הבא

דפנה שגל פודור: אז השאלה, והגורמים הרלוונטיים מכירים אותה היטב, היא עניין כמות העובדים הזרים בישראל, והצורך הבאמת בהול, בהגדלת מספר העובדים הזרים שנכנסים לפה, לתחום הסיעוד, וזה ישפיע באמת על מגוון מאוד רחב של בעיות

אליהו (אלי) רביבו: הבנו

אליהו (אלי) רביבו:  גברת משש רשמה את שאלתה? אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מאוד מודה לך

אליהו (אלי) רביבו:  אני פונה לעורך דין תומר ורשב

תומר ורשב: קודם כל ברכות, ושהוועדה תעשה את עבודתה בצורה הטובה ביותר, אני משוכנע שאדוני יעשה את זה

תומר ורשב:  אני עורך דין בעל משרד בתחום ההגירה, ותיק מאוד מעל 20 שנה, פעיל מאוד בתחום הסיעוד, והבעיה המרכזית, מעבר לכל הסוגיות שנוגעות להעסקה בפועל, היא הבעיה שיש הרבה מאוד מטופלים שיש להם מטפלים שהם הצליחו לאתר, אבל רשות האוכלוסין לא מאפשרת את ההסדרה החוקית בגלל איזושהי מגבלה חוקית שיצאה ב-2018 תיקון 32, בשבוע שעבר פורסם בחדשות 12 תיק שלנו של פרופסור אביתר נבו, בן 94 ממקימי אוניברסיטת חיפה, חתן פרס ישראל מדעי החיים, אדם שפרסם 1,400 מאמרים ועדיין מפרסם, ולא מצליח לקבל אישור למטפל שלו שמטפל בו שנה וחצי

תומר ורשב:  הבעיה הזאת היא לא רק שלו, היא של- - -     

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת שהוא כבר מעסיק מישהו באופן בלתי חוקי, והוא רוצה להסדיר את זה? זה לא מה שהסברת בהתחלה

תומר ורשב: יש קושי הרבה פעמים, זו העסקה מאוד לא פשוטה, ועד שהם כבר מאתרים

אליהו (אלי) רביבו: לא משנה, אבל נתת איזושהי כותרת מסוימת, אבל תיאור אחר

תומר ורשב: בזמן הקורונה התחילו להעסיק- - -      

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, עורך דין ורשב, יש הבדל, ואני מבקש שנדייק, ואני גם אשמח שלא כל הדוברים ידברו על אותם נושאים ואותן שאלות

אליהו (אלי) רביבו:      יש הבדל אם מי שזכאי לסיעוד ועבר את התהליכים מצא פוטנציאל שמתאים לו והוא רוצה להסדיר את הבאתו ארצה באופן חוקי, לבין מישהו שכבר מעסיק מישהו באופן בלתי חוקי, ואם הוא מעסיק מישהו באופן בלתי חוקי, ככל הנראה זה גם אחד שסיים את שירותו כאן בארץ, ונמצא כאן באופן בלתי חוקי ומבקשים להסדיר את שהייתו כאן בדיעבד

תומר ורשב: אני אסביר אדוני

תומר ורשב:  זו סוגייה סבוכה, בטח לא על רגל אחת, וזה בהחלט דורש דיון שאדוני יכנס

אליהו (אלי) רביבו: אז בוא תמקד שאלה, אני יודע שיש לך יכולת- - -      

תומר ורשב: אני מבקש מאדוני לכנס דיון, ושיעסוק במפורש במתן אפשרות, ושיקרא לשר הפנים לקחת לעצמו מחדש את הסמכות לאשר העסקות הומניטריות חריגות שאין להם היום פתרון בחוק, משום שיש פה הרבה מאוד מטופלים שלא מצליחים לאתר מטפל, זה נופל על הכתפיים של המשפחות וזה נוגע לכולנו

תומר ורשב:  ויש פה בעיה שאם אדוני פותר אותה בוועדה הזו, יהיו אלפי קשישים ובעלי משפחותיהם שמאוד ישמחו

תומר ורשב:  זה לא להביא מחו"ל, זה קשה מאוד, זה לאתר פה בארץ, ויש פער מאוד גדול של 18,000 בעלי היתרים, שלכאורה לא מעסיקים מישהו באופן חוקי, לעומת 13,000 עובדים זרים לא חוקיים שנמצאים כאן

תומר ורשב:  אין טעם להביא עוד ועוד כשאפשר לעשות את הmatch הזה לרווחת המטופלים הסיעודיים

דפנה שגל פודור: אני מצטרפת לקריאה

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, הקשבתי

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נמצא את העיתוי ואת המועד שהוא נכון יהיה כדי שנתייחס לכך, לא נתעלם מכך

תומר ורשב: נכון להיום יש הגבלה עד ל-15 באפריל של אכיפה ליציאה מהארץ, אם עד אז יימצא פתרון יהיו הרבה ישראלים שירוויחו מזה

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שאתה ער למגבלות שהמדינה מכילה על עצמה, כדי שנשמור שלא תהיה פה אנרכיה

תומר ורשב: אדוני, אין אנרכיה

תומר ורשב:  קל מאוד לפתור את זה ולעגן את הדברים

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, אז הראייה מחייבת אותנו כנבחרי ציבור להסתכל בראייה רחבה יותר, עם נתונים שחשופים בפנינו, ויש בהם איזשהו שיקול, גם לעניין הצביון, וגם לעניין החוק והסדר, וכשעובד נמצא כאן, לא משנה עד כמה מיוצג שלך זקוק לו, ומבחינתו אין בלתו, אבל כשהוא עוד נמצא כאן והוא עשה דין לעצמו

תומר ורשב: הוא לא עשה דין לעצמו

תומר ורשב:  אנחנו נציג את הנתונים בפני אדוני, שאדוני יתרשם

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, אז אנחנו נקיים על כך דיון באופן סדור

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לתת את רשות הדיבור לגברת מיטל רוסו מקו לעובד

טל רוסו: שלום אחר הצהריים טובים, אני מודה לך אדוני על העלאת הנושא החשוב והקריטי של חתימת הסכמים בילטרליים עם מדינות

טל רוסו:  אנחנו רואות את זה בענף הסיעוד באופן מאוד עמוק את נושא דמי התשלום של דמי התיווך העצומים, רק השבוע פגשתי עובדת הודית ששילמה 20,000 דולר דמי תיווך בלתי חוקיים כדי להגיע לישראל

טל רוסו:  כל תהליך הגיוס שלה היה לחלוטין פיראטי וזה, לצערנו, נותן את אותותיו גם בארץ, וההתאמה הזאת הרבה פעמים נופלת בין הכיסאות, מכיוון שאותם הליכי גיוס הם בעייתיים בלשון המעטה

אליהו (אלי) רביבו: איפה זה קשור לכאן בארץ? יש תהליכי ספסור כאן בארץ? אתם חבר'ה רציניים, התחלת הסבר שבו את מספרת לנו על קרטל או על תהליכי ספסור משניים לאותם גופים רשמיים שמקבלים את האישור לאחר סינון ובקרה על ידי הרשויות שלנו

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה לדעת האם את מתכוונת אליהם? האם את מתכוונת לספסרים משניים בדרך להגיע אליהם? אני רוצה לדעת האם את מתכוונת גם לכאן בתוך גבולות המדינה, כי אמרת דבר שלא יכול להיאמר כלאחר יד

אליהו (אלי) רביבו:  אז תהיי ממוקדת, ברורה ותכליתית כי אני מתכוון להמשיך עם זה הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  אם אני אקבל נתונים שאין להם יסוד והם מנותקים מהמציאות, זה יחליש את האינטראקציה שאני מאוד אשמח ליצר איתכם

טל רוסו: חד משמעית אדוני

טל רוסו:  אני חושבת שכל הגורמים מודעים לכך, שכל הליכי הגיוס שמתבצעים באופן פיראטי מתבצעים במדינות המוצא של העובדים

טל רוסו:  זאת אומרת יש סוכנים שמגייסים אותם במדינות המוצא, מעין סוכנויות פרטיות שם, כל הגורמים בישראל מודעים לכך שיש כסף שזורם גם לישראל

אליהו (אלי) רביבו: מה זאת אומרת שזורם לישראל?     

טל רוסו: כספים שמגיעים מאותן מדינות משולמים גם פה בישראל

אליהו (אלי) רביבו: למי פה? אני לא רוצה לדבר בסיסמאות

טל רוסו: ללשכות שמטפלות פה בישראל

טל רוסו:  חשוב להגיד, אלו דברים שנידונו, זו לא הפעם הראשונה שזה מועלה כאן, זה מדובר כבר שנים ארוכות, בית המשפט העליון מודע לזה הכיר בכך, הרשויות השונות מכירות ומנסות לפעול בדרכים כאלו ואחרות לאכיפה של הנושא הזה

טל רוסו:  קשה מאוד לאכוף את זה, מדובר בכסף שחור כמו שנאמר כאן

אליהו (אלי) רביבו: גברת רוסו תקשיבי, אני מבקש להיות תכליתי

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא עוסק בשמועות

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא אמרתי שזה לא נכון, רק שאני לא יכול לעסוק בשמועות או באגדות אורבניות

אליהו (אלי) רביבו:  נחלק את זה לכמה חלקים, כל מה שקורה בארץ המוצא של אותו עובד מהרגע שהוא החליט שהוא מעוניין לעבוד במדינת ישראל ועד הרגע שהוא מגיע לאותו גוף רשמי, אותי לא מעניין, אני לא יכול לגעת בו, ליבי איתם אבל אני לא מתכוון להיות זה שמיישר את כל העקמומיות שעלולה להיות בארץ המוצא שלהם

אליהו (אלי) רביבו:       אנחנו כמדינה שואפים לבנות מנגנון באופן השקוף, האחראי, וההומאני ביותר כדי שהתהליכים האלה יהיו סדורים, הן כלפי העובד, הן כלפינו, והן כלפי אותם זכאים

אליהו (אלי) רביבו:  מה קורה אצלם בדרך או שאם מישהו בדרך לאוטובוס אמר לו אם אתה רוצה לעלות לאוטובוס תשלם לי שוחד, אני לא חלק מזה

אליהו (אלי) רביבו:  אם אני אומר לך שאני מתכוון לגעת בזה, זה יהיה שקר, ואם חלילה אני אתבלבל ואגע בזה, אני אחטא לתפקידי כי אז אני לא אטפל במה שאני באמת יכול, צריך ורוצה לגעת בו

אליהו (אלי) רביבו:       לעניין כל מה שקורה פה בתוך הארץ, אם יש כספים שמגיעים מאותם מאכערים, לכאורה, שקיימים, ואני לא שולל את האפשרות שהם קיימים, אבל אם יש כסף שזורם מהם לגופי התעסוקה כאן או לאותן לשכות, זה חמור מאוד מאוד מאוד

אליהו (אלי) רביבו:  אם את יודעת לדבר איתי על נתונים עובדתיים שימי לי אותם כאן הרגע ועכשיו או ברגע שאנחנו מסיימים, באופן דיסקרטי יותר אם את רוצה לעגן ולתת חיסיון למי שנתן את הנתונים, אבל אם מסתבר שאת נותנת לי משהו שהוא כאיזושהי אווירה או באמת אגדה אורבנית, אז הסברתי לך מה יהיו האינטרפרטציות במערכת היחסים של הוועדה שאני עומד בראשה לבין הגוף שאת מייצגת

טל רוסו: חד משמעית

טל רוסו:  נמצאים פה אנשים מכל הגופים האפשריים שמכירים את העניין הזה הרבה יותר טוב ממני

טל רוסו:  גורמי האכיפה של רשות האוכלוסין מכירים את זה

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש לפנות רגע לגברת משש, את יודעת על מה גברת רוסו מדברת?     

ענבל משש: תראה אדוני, חלק מההסכמים הבילטרליים זה נועד כדי לצמצם גבייה של דמי תיווך אסורים

ענבל משש:  אנחנו לא היחידה החוקרת, מן הסתם, מה שנעשה בחו"ל אני לא יודעת

אליהו (אלי) רביבו: לא לא, אני דילגתי על חו"ל

אליהו (אלי) רביבו:  חו"ל לא יושב פה על השולחן

אליהו (אלי) רביבו:  אני מדבר באופן מספיק ברור

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל אותך האם את יודעת, מדברת הגברת רוסו על מציאות שלכאורה כל מי שעוסק בדבר יודע, בית המשפט העליון התערב בזה, מציאות שבה ספסרים מחוץ לארץ מעבירים כסף שחור ללשכות רשמיות שנמצאים תחת מעקב שלכם?     

ענבל משש: אני באופן אישי לא מכירה את המקרה שמעבירים כסף ללשכה פרטית- -      

אליהו (אלי) רביבו: הם מדברים על מקרים, לא מקרה

אליהו (אלי) רביבו:  אז למי התכוונת כשאמרת שכולם פה יודעים את זה?     

ענבל משש: - -על תופעה של גביית דמי תיווך מעובדים זרים שמגיעים זו לא תופעה שגברת רוסו ממציאה עכשיו, אם זה הדיוק שנדרש, אז כן

ענבל משש:  לאן מועבר כסף או לא כסף? זו תפקידה של משטרת ישראל לחקור

אליהו (אלי) רביבו: גברת משש, עובד מגיע לארץ, הן עובד שמגיע ממדינה שיש לנו איתה הסכם בילטרלי והן עובד שמגיע מתוך מדינה שאין לנו איתה הסכם כזה, מגיע עדיין באופן סדור, אלא אם כן הוא נכנס לפה באופן בלתי חוקי והוא מוברח

ענבל משש: אני מניחה שהגברת רוסו לא מדברת על הסכמים בילטרליים

טל רוסו: קודם כל, ההסכמים הבילטרליים בענף הסיעוד הם מאוד התחלתיים

טל רוסו:  אני מדברת על תחום הסיעוד באופן ספציפי, על תחום הסיעוד, שאם אדוני מבקש, אני מוכנה לתת נתונים על תצהירים שאנחנו גבנו במשך השנים

טל רוסו:  מחלקת האכיפה של רשות האוכלוסין מכירה את העניין, משטרת ישראל מכירה את העניין

טל רוסו:  במשך שנים לא שילמו דמי תיווך חוקיים ללשכות בישראל מכיוון שהעניין לא הובא לידי בירור מפורש

אליהו (אלי) רביבו: לא הבנתי את הסיפא

טל רוסו: 	אוקיי אני אסביר

טל רוסו:  החל מאוקטובר- - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני שואל שאלה פשוטה

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מבקש התחשבות בי, פרט לאיזושהי גיחונת קטנה, לפניי לפחות עוד 30 שעות

אליהו (אלי) רביבו:  אני אמור להגיע לעוד דיונים ואני לפני פתיחת מליאה, ואני עדיין מבקש להקשיב לך בקשב רב, את לא מראשוני הנרשמים ואת מראשוני הדוברים כי מאוד מאוד חשוב לי להקשיב לכם

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש שתעני באופן ברור ומדויק על שאלה פשוטה וברורה שלי אליך

אליהו (אלי) רביבו:  הכניסה למדינת ישראל לעובד זר ברישיון, לא מדבר על מוברח, אמורה להתבצע רק באמצעות לשכה מוסדרת שמדווחת ופעילותה מנוטרת

אליהו (אלי) רביבו:       אני רוצה לדעת האם את יודעת לכוון אותי על לשכה כזאת שמקבלת כסף שחור מספספר מחוץ לארץ בגין עובד שהגיע לארץ? את השאלה פירטתי אותה עכשיו יותר, פעם רביעית שאני שואל אותה, תעני לי תשובה ברורה כן או לא?     

טל רוסו: אני יכולה לכוון אותך מתצהירים שעובדים הגישו מקו לעובד

אליהו (אלי) רביבו: תקח ממנה בבקשה פרטים

טל רוסו: אני סבורה אדוני, שהקו לעובד שהיא עמותה שהיא לא גורם אכיפה ללא סמכויות אכיפה כאלה ואחרות, לא אמורה להיות זו שמספקת את הנתונים הללו

טל רוסו:  הנתונים הללו נמצאים בידי משטרת ישראל ורשות האוכלוסין וההגירה

טל רוסו:  ואני אשמח להביא נתונים נוספים, אני יודעת שגם מתפרסמות על כך כתבות בעיתונות, אני יודעת שבית המשפט בעצמו התייחס לכך

טל רוסו:  בפירוש, כאשר ניתן פסק הדין בעניין ההסכמים הבילטרליים

טל רוסו:  אם אתה מבקש שאתן לך תצהירים ספציפיים שקו לעובד גבה מעובדים על דמי תיווך, אוכל לעשות זאת בהחלט

אליהו (אלי) רביבו: אני אומר שוב פעם, אנחנו נקיים מפגש, אפילו שלא באמצעות שאר הנציגים, אצלי בלשכה, יצור איתך קשר יועץ החקיקה שלי, ויתאם עם מנהלת הוועדה בעצמה כדי להאזין לך ולחקור את זה לעומק

אליהו (אלי) רביבו:  אני שב ומבהיר, ואני שם את זה גם על השולחן פה גברתי היועצת המשפטית המכובדת, שתצהיר של עובד הוא לא ראה וקדש מבחינתי

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מתעלם ממנו בדיוק- - -     

טל רוסו: העובדים האלה נמצאים גם במקום מאוד בעייתי לבוא ולדווח

טל רוסו:  הם תלויים בלשכות הללו, הם נמצאים בחובות מאוד גבוהים

טל רוסו:  אני לא רוצה לתפוס מקום אני מדברת כבר הרבה זמן, אבל בהחלט הנושא של ההסכמים הבילטרליים מבקש לפתור- - -     

אליהו (אלי) רביבו: כמה שנים העמותה שלכם קיימת?     

טל רוסו: 31

אליהו (אלי) רביבו: את יודעת כמה עדויות שהבשילו לטענות ותלונות וכתבי אישום אמורות להיות במצטבר? ערמה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתכוון לבדוק את זה איתך ביחד, והסברתי לך מה המשמעות אם כן, עד כמה אני איתך יד ביד ולא אוותר

אליהו (אלי) רביבו:  ואדאג להפסיק את הרישיון לאלתר של אותה לשכה, ואוי ואבוי אם זה קרה ולא בוצע עד היום

אליהו (אלי) רביבו:  וחלילה וחלילה וחלילה אם יסתבר שהטרחת את עצמך אליי, בלשון סגי נהור, לחינם בפעם הבאה

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש לפנות למר אורן לזימי מארגון מגדלי החזירים

אליהו (אלי) רביבו:  אם הטרחת את עצמך עד לכאן ושמעת והקשבת בקשב רב לשאר הנושאים, כנראה שזה מספיק חשוב, אני אשמח להקשיב לך

אורן לזימי: קודם כל תודה על זכות הדיבור, ואני מברך על קיום הוועדה הזאת

אורן לזימי:  כמו שציינת אני נציג של איגוד מגדלי החזירים וגם מנהל במשק שהוא אחד מהמשקים הגדולים בארץ

אורן לזימי:  אנחנו מתרוצצים ומסבירים את הקשיים שלנו כבר שנים רבות בין משרדי הממשלה השונים ולא מקבלים על זה מענה ראוי

אורן לזימי:       אני רק רוצה לתת טיפה של רקע, ענף גידול החזירים בישראל מוגבל לשטחי גידול שנקבע בחוק החזיר, בשנת 1963 אם אני לא טועה הא עבר, וזה קובע שניתן לגדל חזירים במספר מאוד מצומצם של ישובים בצפון הארץ ומן הסתם, העובדים אמורים להגיע מהישובים שסמוכים למשקים

אורן לזימי:  הישובים הסמוכים למשקים היום הוא עם רוב אוכלוסייה מוסלמי או יהודי, ומן הסתם מאוד קשה לגייס עובדים מסיבות מובנות

אורן לזימי:       במדינת ישראל גיוס עובדים ענף שלנו זו משימה קשה על סף הבלתי אפשרית ללא קשר לגובה השכר

אורן לזימי:  מכיוון שגם עובדים יהודים וגם עובדים מוסלמים לא מעוניינים לעבוד בתחום גידול חזיר מסיבות אמונתיות ועקרוניות שמובנות מאליהן, אני לא מאמין שאני צריך להסביר את זה, אני חושב שכולנו מבינים

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שאמורה להיות איזושהי הקבלה בין כמות האוכלוסייה שצורכת את המזון, לבין כמות האוכלוסייה שמסכימה לעשות

אליהו (אלי) רביבו:  אם אתם מגדלים, יש בטח שוק שהוא קיים

אורן לזימי: יש לנו פה סיטואציה שהשוק קובע את זה, זאת אומרת שאנחנו, גודל השוק שאנחנו מגדלים, הוא בהתאם לגודל הצריכה

אורן לזימי:  במדינת ישראל יש צריכה של כ-700,000, אבל אנחנו לא מצליחים לתת מענה

אליהו (אלי) רביבו: אני סמוך ובטוח שאם ישנה אוכלוסייה כה נרחבת שצורכת את מוצר המדף הזה, תשמח לגייס מתוכה גם את העובדים שיוכלו לממש את רצונם

אורן לזימי: זה לא נכון, אתה אוכל עגבניות, היית הולך לשתול עגבניות?     

אליהו (אלי) רביבו: סטטיסטית, אם כמות האוכלוסייה- - -     

אורן לזימי: כל כך הרבה אנשים מענף הסיעוד מגיעים, כולנו אוהבים את המשפחות שלנו, אז זה אומר שאנחנו רוצים לסעוד את כולם, או שאנחנו רוצים להביא עובדים שיעשו סיעוד?     

אליהו (אלי) רביבו: אני לחלוטין מבין את מה שאתה אומר

אורן לזימי: שיטת הקצאת העובדים הזרים לחקלאות במשקי בעלי חיים, עבדה לפי מקדמי הקצאה פר ענף, שאותם קבע משרד החקלאות

אורן לזימי:  את מקדמי ההקצאה האלו קבע משרד החקלאות

אורן לזימי:  מקדם ההקצאה שקבע המשרד שימש לצורך חישוב זכאות מספר העובדים הזרים להם זכאי כל חקלאי

אורן לזימי:  על פי גודל העדר, בסביבות שנת 2010 התקבלה החלטה שרירותית שקבעה שלכל מי שיש לו משק חקלאי לגידול בעלי חיים, לא משנה אם פרות, חזירים, כבשים, קיבלו החלטה שמותר רק שתיים

קריאה: ברשותך אדוני יושב הראש, זה לא נכון לומר שניים לכל ענף חקלאי יש כאלה שיותר משניים, ויש כאלה שפחות

אורן לזימי: לא אמרתי ענף חקלאי

קריאה: גידול בעלי חיים

קריאה:  לכל רפת בישראל בלי קשר לגודל מותר- - -     

אורן לזימי: סליחה, בצאן ובקר רק

אורן לזימי:  והחזירים נופלים בקטגוריה הזו, יכול להיות שבעופות זה אחרת

אורן לזימי:  בכל אופן, החלטה שרירותית שמותר רק 2

אורן לזימי:  לצורך העניין במשק שאני מייצג- - -      

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, אני מבקש רגע ללמוד את התחום שאתה מדבר עליו

אליהו (אלי) רביבו:  אתה אומר ישנה אפליה לעניין המגדלים בכלל, אנחנו חלק מהמגדלים, אתה לא אומר אנחנו מופלים?     

אורן לזימי:    לא אני לא אומר, אני אומר שישנה אפליה לענף המגדלים בחקלאות בכלל, לכולם, זאת אומרת מי שמגדל עדרים של משקים חיים, אני לא מייצג פה את כל החקלאות, אבל אני יודע שבאופן שרירותי, גם אם יש לך עדר של פרות, אם אתה זכאי לפי המקדם שקבע משרד החקלאות, לצורך העניין אתה זכאי ל-20 עובדים או ל-30 עובדים תקבל רק שניים

אליהו (אלי) רביבו: אני מבטיח ללמוד את הנושא לעומק, ואני אחזור אליך

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מתכנסים לסיום

אורן לזימי: חשוב לי לציין, שמעבר לזה אנחנו לא מופלים, אתה צודק, אני לא טוען לאפליה, אבל אני באמת מפציר בחברים שיושבים לקחת שניה ולחשוב, יש פה כ-700,000 אנשים במדינת ישראל שצורכים את המוצר, ומאוד קשה במדינת ישראל לגייס עובדים מסיבות מובנות לתוך ענף החזירים ספציפית, קשה לחקלאות לגייס עובדים לגידול בעלי חיים ,על אחת כמה וכמה קשה למצוא מי שיבוא לגדל חזירים

אליהו (אלי) רביבו: אתה אומר לגישתכם, שאתה בתחום שלכם זכאי ונכון שיקבל אפליה מתקנת, או תגבור מעבר למה שאתה התחום הראשי זכאי לקבל

אליהו (אלי) רביבו:  אתה אומר כמה שקשה לגייס בשביל עדרים של פרות, לחווה של חזירים קשה יותר, אז תאפשרו לנו להביא יותר

אליהו (אלי) רביבו:  אוקיי, אני מאוד מודה לך ומכיוון שאנחנו לקראת סיום נצטרך לסיים

אליהו (אלי) רביבו:  תודה על דבריך

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להקשיב למר יריב שוריאן

אליהו (אלי) רביבו:  שלום אדוני

שושנה ברוך: אפשר להקשיב לי כי אני כבר ממש לא מרגישה טוב?     

אליהו (אלי) רביבו: מר יריב ויתר על זכות הדיבור שלו

יריב לוין: לא ויתרתי, אבל אני אשמח- - -     

אליהו (אלי) רביבו: בסדר, כמובן, יש לנו תשע דקות, אשמח להקשיב לך גברתי

שושנה ברוך: שלום וברכה, שמי שושנה ברוך, מעמותת מזור, מייצגת את הנכים הקשים בישראל והמונשמים

שושנה ברוך:  בישראל יש למעלה מ-700 מונשמים שגרים בדירות ובקהילה

אליהו (אלי) רביבו: מה שנקרא SMA?     

שושנה ברוך: זה כמו ALS, אבל במקרה שלי זה PMD, progressive muscular dystrophy

שושנה ברוך:  זה משתנה, כל אחד והסיבה שלו, אבל שיטת הטיפול די זהה

שושנה ברוך:  אנחנו זקוקים למכונות הנשמה, אנחנו זקוקים לטיפול סיעודי מלא

שושנה ברוך:  מדובר פה באישורי העסקה לשני עובדים ומעלה, אפילו שלושה עובדים במקרה כמו שלי, ובעצם אנחנו יכולים לדבר על כל הבעיות שקיימות וקיימות הרבה בעיות

שושנה ברוך:       אנחנו רוצים בדקה-שתיים הקרובות שיש לי בעצם להאיר את כל נושא המונשמים במדינת ישראל, ולבקש, אם אפשר, כמו שביטוח לאומי בשנתיים האחרונות, וגם לפני כמה שנים, ראה לנכון לשדרג ולראות בקבוצת המונשמים כקבוצה נפרדת, כקבוצה עם טיפול אחר, עם צורך אחר, עם יכולות אחרות, עם תפקוד אחר כמו בבתי חולים לצורך העניין

שושנה ברוך:  אנחנו מבקשים שמשרד הפנים ורשות ההגירה, וכל מי שנוגע בדבר יראה לנכון לקחת את הקבוצה הזאת ולמצוא לה פתרון, למצוא לה חטיבה נפרדת שבעצם תכלול את כל המורכבויות והקשיים שהם שונים לחלוטין מהקבוצות האחרות

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה לך גברתי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה יחד עם זאת, שבמעט הזמן שניתן לך ועמדת בו בגבורה, לא הצלחתי להבין את מכלול הכשלים והאתגרים

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נלמד אותם ונתקשר בעתיד, ועל פי צורך אם נדרש נקיים גם חצי דיון ואפילו יותר מזה, שיהיה ממוקד לנושא הזה

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה גברתי

אליהו (אלי) רביבו:       מר יריב בבקשה

אליהו (אלי) רביבו:  רק ברשותכם, בגלל שיש לפי תקנון הכנסת פחות משש דקות, אנחנו נחלק את זה לזמן הדיבור שיוצא לך לאלכס פרידמן ונשארו עוד המון המון, אבל זה מה שכרגע נוכל ולדברי הסיכום שלי

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה אדוני

יריב לוין: תודה כבוד יושב הראש, שמי יריב אני בעלים של לשכה פרטית שמתעסקת בתחום הסיעוד, עושה זאת ב-23 שנים האחרונות באהבה רבה

יריב לוין:  אני יושב ראש עמותת אחיעוז שזו עמותה שמאגדת תחתה סדר גודל של 60 עמותות פרטיות שנותנות טיפול שוטף לכ-50,000 מטופלים בתחום הסיעוד, וכמובן עובדים זרים, ותוסיף על זה את בני המשפחות ותעשה את המכפלות

יריב לוין:       אנחנו, עם כל הכבוד לאנשים שצורכים את שירותי העובדים הזרים, נמצאים ביום יום בחזית שכל מה שרשות ההגירה, וכל מה שצריך בטיפול השוטף בעובדים זרים ובמטופלים הסיעודיים

יריב לוין:  אנחנו עושים את זה מבוקר ועד לילה 24 שעות ביממה, אני יכול להראות לך וואטסאפים ב-3:30-4:30 בבוקר שאני מקבל מעובדות זרות שלא ישנו בלילה כי, מה לעשות, היא מטפלת באישה אונקולוגית שחזרה אחרי ניתוח והיא לא יכולה לישון ובני המשפחה קורסים

יריב לוין:  זה סגנון החיים שלו ומזה אנחנו משתדלים לעשות טוב לחברה הישראלית

יריב לוין:      אנחנו נמצאים תחת המון רגולציה, המון בירוקרטיה, הרבה משימות וייעול של רשות ההגירה, כביכול אצלם, עוברת לפתחנו

יריב לוין:  אנחנו עובדים ללא שום תקצוב ממשלתי, את כל היופי הזה אנחנו מנהלים תמורת, אם אני אתמחר, סדר גודל של מנה פלאפל פלוס שתיה וצ'יפס, פלוס מינוס 60 שקלים פלוס מע"מ לחודש, יש עוד המון נושאים ואני לא יכול לפרוס את כולם

יריב לוין:  רציתי רק להציג

יריב לוין:  תודה

אליהו (אלי) רביבו: מר אלכס פרידמן, מייצג את הגוף שנקרא נכה לא חצי בן אדם

אליהו (אלי) רביבו:  אני כל כך מזדהה ומתחבר להגדרה הזאת, ישר כוח

אליהו (אלי) רביבו:  אשמח להקשיב לך

דניאל פרידמן: תודה רבה, יו"ר נכה לא חצי בן אדם

דניאל פרידמן:  ברכות לך על התפקיד, ברכות לך שלמדת, באת מוכן, והכי חשוב אתה נחוש לעמוד לצידנו, להביא שינויים בתחום החשוב הזה

דניאל פרידמן:  כמו שאתה רואה, חוץ מתפקידי הציבורי אני גם אדם שמעסיק עובד זר בסיעוד, התחום של הסיעוד הוא, כמו שלמדת ושמעת וראית, הוא תחום מאוד רגיש, הוא הרבה יותר מעבר להעסקה

דניאל פרידמן:  אני תמיד אומר שמטפל ומטופל זה סוג של מערכת זוגית, אנחנו נמצאים ביחד 24/7 על כל הכלול בדבר

דניאל פרידמן:       כארגון אנחנו שמנו לעצמנו למטרה לפני קצת יותר משנה להוביל רפורמה מקיפה בתחום

דניאל פרידמן:  אנחנו חתמנו רפורמה ביחד עם השותפים שנמצאים פה, עם ענבל כמובן, עם כל הארגונים, הלשכות

דניאל פרידמן:  אנחנו כמובן נשמח להציג לך את הרפורמה גם בגישה אישית, גם בדיונים הבאים

דניאל פרידמן:  חלקים ממנה בייחוד שיתוף פעולה עם ענבל, משה והצוות כבר מיושמים, ואני מקווה שבקדנציה הקרובה אנחנו נצליח ליישם את כולה ועוד

אליהו (אלי) רביבו: אלכס היקר אני מאוד מאוד מודה לך, ואני מתחייב בפניך ואני מגלה לך שבתפילותיי אני פונה לבורא עולם כאיש דתי שיסייע בידי לתת את המענה הרבה לפני סוף הקדנציה

אליהו (אלי) רביבו:  אין לנו זמן לבזבז כדי להתחיל להשמיע את קולנו ולפעול במסגרת סל המגבלות שיש לנו

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש להודות לכל המשתתפים בדיון חשוב זה על שטרחו והגיעו

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב לנו שכל בעלי העניין ייקחו חלק וישמיעו את קולם, על מנת להביא בשורה לעם ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  נמשיך לסקור ולהעמיק את מכלול הנושאים הנוגעים בתחום עיסוקה של הוועדה, ובעזרת ה' כפי שאמרתי בתחילת הדיון ולאורכו, אני מתפלל לה' יתברך שיסייע בידי להביא בשורות טובות לכל מי שזקוק לכך

אליהו (אלי) רביבו:  להיות קשוב, להיות ענייני, אבל להפעיל את החוש הנוסף של נפש ונשמה כדי שלא תיפול תקלה תחת ידי

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה לכם, הישיבה נעולה