הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-02-14 00:00

מיכאל ביטון: צוהריים טובים, אנחנו מתחילים את ישיבת הוועדה שלנו, הוועדה לקידום הנגב והגליל בנושא החוסן הלאומי, ההתיישבות של משפחות בנגב ובגליל, דגש על בני המקום וחדשים

מיכאל ביטון:  תכף נרחיב את הנושא, אבל בפתח הדברים אני מבקש להשתתף בצער משפחת הלוחם שנהרג הלילה בשועפט בפיגוע

מיכאל ביטון:  זה מצטרף לגל פיגועים שפוקדים אותנו גם בסובב ירושלים ובכלל, ול-27 טילים וקסאמים שנורו על ישראל בשבועיים האחרונים

מיכאל ביטון:  הממשלה צריכה להכיר בזה שזה מצב חירום, ואולי דווקא בשל גל הפיגועים הזה גם מצד עזה, גם מצד יהודה ושומרון, להקטין את הלהבות בתוך העם, ואת הדיונים בתוך העם על רפורמות משפט וסוגיות אחרות, ולהתאחד סביב הסוגייה של מלחמה בטרור ולמקד את המאמצים לנושא הזה

מיכאל ביטון:      אני קורא לראש הממשלה לעשות חשבון נפש, להרגיע את הרוחות, ולאחד את העם סביב סוגיות קיומיות של מלחמה בטרור ויוקר המחיה, ופחות נושאים שמפלגים את העם

מיכאל ביטון:      לעצם העניין שלנו, הנגב והגליל התברכו בבני המקום

מיכאל ביטון:  חלקם עזבו את הערים, חלקם עזבו כי לא מצאו הזדמנות להקים חיים ולצמוח במקומות שהם גדלו, או שלא מצאו אותם מספיק משמעותיים עבורם לקבוע את ביתם הקבוע

מיכאל ביטון:       אנחנו עוברים משפה של להביא משפחות חדשות לנגב והגליל, השפה הזו היא חשובה, אבל קודם כל בני הנגב והגליל שיישארו בבית, אליהם יצטרפו חדשים, לזה אני קורא עוצמה פנימית ועוצמה חיצונית

מיכאל ביטון:  בני המקום אלה עוצמה פנימית, המתיישבים חדשים עוצמה חיצונית וצריך לעבוד ביחד

מיכאל ביטון:  גם קבוצות של בני המקום שרוצות להישאר בקהילות ולבנות קהילות צעירות ביישובים העירוניים ובמגזר הכפרי, וגם חדשים וגם קהילות משולבות

מיכאל ביטון:      אנחנו רוצים לקבל סטטוס ממשלתי בסוגיה הזו של התיישבות, של קהילות ומשפחות

מיכאל ביטון:  ולאחר שנקבל את עדכון הסטטוס הזה מהממשלה נאפשר גם למגזר השלישי וליזמים לתת לנו פרספקטיבה מה קורה בשטח, מה החסמים ומה האתגרים

מיכאל ביטון:  יש פה נציג של משרד ההתיישבות? תן לנו סקירה

דניאל וידלנסקי: כבוד היושב ראש, דניאל וידלנסקי יועץ השרה אורית סטרוק במשרד ההתיישבות ומשימות לאומיות

מיכאל ביטון: אתה ותיק במשרד, השרה חדש?     

דניאל וידלנסקי: השרה אך נכנסה לפני כחודש, אנחנו בדיוק לומדים

מיכאל ביטון: אתה גם חדש שם?     

דניאל וידלנסקי: אני, כן

דניאל וידלנסקי:  אמנם שיער השיבה בראשי ממש ניכר

דניאל וידלנסקי:  אבל אנחנו רק נכנסו ואנחנו לומדים את הסוגייה הזאת

דניאל וידלנסקי:  יש לצידי נציג מהחטיבה להתיישבות שבקיא בנושא, שיוכל לפרט יותר בהרחבה אודות

מיכאל ביטון: אתה מסמיך את החטיבה להתיישבות להציג תמונת מצב כרגע?     

דניאל וידלנסקי: אנחנו לומדים עדיין את הסוגייה לעומק

דניאל וידלנסקי:  רק נכנסו לפני פחות מחודש

דניאל וידלנסקי:  בימים אלו החלטת הממשלה בעניין המשרד גם כן צפויה לעבור בממשלה וכן הלאה

דניאל וידלנסקי:  אנחנו עדיין לומדים את זה, אני לא רוצה להטעות את הוועדה ואת כבוד יושב הראש, ולכן גם נציג החטיבה להתיישבות יכול לפרט בצורה יותר סדורה את הנושא הזה

מיכאל ביטון: אתה מתכוון ליהודה אבני? אני מכיר אותו

מיכאל ביטון:  יהודה, בבקשה

יהודה חשאי: יהודה אבני, מנהל מרחב דרום בחטיבה להתיישבות

יהודה חשאי:  אני אתייחס בסוגיות שדיברת עליהם לשני צדדים

מיכאל ביטון: אני אמקד אותך, בשנה-שנתיים האחרונות מה קורה בשטח מבחינת גרעינים של בני המקום וחדשים, מה המספרים אם אתה יודע לתת סכומים כוללים, ואיפה אתה רואה חסמים שהוועדה הזאת צריכה לטפל מול משרדי ממשלה וגופים אחרים

מיכאל ביטון:  בבקשה

יהודה חשאי: קודם כל אני אתייחס למרחב דרום ולא למרחב צפון

יהודה חשאי:  לגבי מרחב דרום אנחנו רצים בכמה תהליכים

יהודה חשאי:  אחד, לא יצא לנו לעבוד מול גרעיני של בני מקום, אנחנו כן מקדמים כמה מהלים

יהודה חשאי:  מהלך אחד שהוא מדבר על כל נושא הישובים החדשים, ששם יש כמה גרעינים, כשמונה גרעינים שנמצאים איתנו בקשר לגבי הנושא של הישובים החדשים, כשבניית התהליך, בסיכומים גם עם ראשי הערים, לבנות גרעינים בתצורה שלא תפגע בערים הקיימות ולשמור על ייחודיות כדי שזה יהיה מכפיל אזורי ולא מחליש אזורי

יהודה חשאי:       אנחנו במקביל לזה, יש גם גרעינים שקיימים שנמצאים באזור, כסדר גודל של חמישה-שישה גרעינים שמולם אנחנו בעבודה במרחב דרום, שזה גם בתחום של מבנים יבילים וגם בתחום של פיתוח קהילתי ופיתוח חברתי

יהודה חשאי:  מבחינת חסמים, עיקר תקציב מדינה

יהודה חשאי:  יש כאן גם סוגיה שהן סוגיות תקציביות, סוגיות שהן סוגיות תכנוניות שבהן אנחנו נכנסים בעיקר ברובד של הישובים החדשים, שלהם צריך לתת מענה במסגרת התקציב

מיכאל ביטון: זהו, החסמים היחידים זה תקציבים?     

יהודה חשאי: החסמים היחידים זה תקציבים ותהליכי תכנון

מיכאל ביטון: אם היה לך יותר כסף, היית יכול להביא יותר אנשים?     

מיכאל ביטון: אחד, כן

מיכאל ביטון:  אנחנו גם נמצאים במקביל למשרד בשלב של תוכניות עבודה לקראת ההמשך שמתמקדות בשני דברים, גם בחדש וגם בהשקעה של מה שקיים בייחוד בתחום של פיתוח תעסוקה ופתירת חסמים

מיכאל ביטון:  בחלק מהמקומות, כמו שאתה מכיר למשל בערבה, הסוגייה של מגורים זמניים כמו בחבל אילות שאוסנת מקדמת תוכנית במקביל אלינו, אחד החסמים זה המגורים הזמניים עד שאנשים בונים, ושם אנחנו נמצאים גם כן בתוכניות משותפות

מיכאל ביטון: ואין דרך לפי התקציב המדינה ב- 1/12 לתגבר, לעשות משהו? לפתור בעיות?     

יהודה חשאי: במגרש של החטיבה אין לנו את המהלך הרגיל של 1/12 ולכן אנחנו ממתינים לתקציב מדינה

יהודה חשאי:  למעט פרויקטים שאותם תקצבנו בשנת 2022 שהם נמצאים כרגע בתוך תהליך

מיכאל ביטון: תודה

מיכאל ביטון:  תמיד ברקין, מנהל מרחב צפון

מיכאל ביטון:  שי קרפ מנהל מרחב דרום, ברוך הבא

מיכאל ביטון:  תציגו מה המנהל עושה כדי לעזור לסייע לקהילות הצעירות להתמקם ולהתבסס?     

מאיר ברלין: שמי תמיר ברקין ממחוז צפון, רשות מקרקעי ישראל

מאיר ברלין:  אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם החטיבה להתיישבות, עם הסוכנות היהודית, עם הגופים המיישבים

מאיר ברלין:  אני חושב שמבחינתנו, אני לא רואה איזושהי בעיה בנושא ההתיישבותי

מאיר ברלין:  בנושא של הערים, שם אנחנו עושים מכרזים בעיקר כי ההתיישבותיים בדרך כלל זה פטור ממכרז, בקטע העירוני אנחנו משווקים בצמודי קרקע את ההרשמה וההגרלה, ומכרזים של מחיר מטרה, מה שנקרא בעבר מחיר למשתכן, שם גם נותנים אחוזים מסוימים לבני מקום

מאיר ברלין:  זה תלוי באזור העדיפות שאתה נמצא בו

מאיר ברלין:  סך הכל אני חושב, שבעניין הזה, אנחנו עושים את המיטב, עובדים בשיתוף, ואני לא רואה דברים נוספים, אלא אם כן יעלו ונתייחס

מיכאל ביטון: אני רוצה לשאול אותך שאלה ראשונה, קודם כל בני המקום שמתוקצבים בישובים עירונים ומתועדפים בעדיפות בהגרלה, לא במכרז, ויש הרבה מקומות שצריך להשאיר את ההגרלה עד שהישובים יתבססו ויגיעו לפעילות כלכלית ולא לעבור מכרזים, ואז אתם מסבסדים שם את המגרש של בני ביתך

מיכאל ביטון:  גם אם זה רבע דונם או חצי דונם

מיכאל ביטון:  נכון? יש סבסוד לפיתוח?      

מאיר ברלין: יש סבסוד לפיתוח

מאיר ברלין:  יש פה חבר'ה של משרד השיכון שאולי יסבירו את נושא הפיתוח

מיכאל ביטון: לא, אני מבין

מיכאל ביטון:  לא צריך שיסבירו

מיכאל ביטון:  אנחנו מסבסדים בסביבות 90,000 שח לחצי דונם במגרשים של בני ביתך, בהגרלות ביישובי עדיפות עירוניים

מיכאל ביטון:  זה הסבסוד שניתן על ידי המדינה בפיתוח, בעלויות הפיתוח

מיכאל ביטון:  עלות הקרקע היא כמעט אפס, משהו סמלי, קצת העמסות של מבני ציבור, וחלף היטל השבחה

מיכאל ביטון:      הסבסוד הזה מגיע לכל מי שזכה בהגרלה

מיכאל ביטון:  גם אם הוא אדם שיש לו ארבעה בתים והוא היה בעדיפות שניה להגרלה, אז בני המקום ללא בית זכו, אנשים מבחוץ ללא בית זכו, ואז נשארים מגרשים פנויים למגרילים והם מקבלים גם את הסבסוד הזה כי כל המגרשים מסובסדים

מיכאל ביטון:  מדוע אתם לא עושים כמו שבמחיר למשתכן, מי שייהנה מהטבה של המחיר למשתכן, או במסלולים של מחיר מופחת או כל מסלול אחר, זה מגיע רק לאדם שאין לו בית

מיכאל ביטון:  בהגרלות של בני ביתך מסובסד על ידי המנהל, הסבסוד מגיע גם לאדם שיש לו כמה בתים, אם הוא זכה, בעדיפות שניה בהגרלה

מיכאל ביטון:  למה לא תניידו את כלל הסבסוד למי שאין לו בית, ואז המגרש יהיה הרבה יותר זול? אתה מבין את השאלה שלי?     

מאיר ברלין: אני מבין את השאלה, ואגיד את זה עוד פעם

מאיר ברלין:  במחוז צפון, בערך 80% מהשיווקים שלנו נעשים בטיפול ובשיתוף משרד לשיכון

מאיר ברלין:  המשרד לשיכון הוא הגוף המסבסד לפיתוח וקובע את הפיתוח ואת הסבסוד שלו

מאיר ברלין:  אנחנו מדברים רק על הקרקע

מאיר ברלין:  הקרקע, כמו שאמרת, בדרך כלל בהרבה מקומות בקו עימות זה ללא תשלום, קרקע ניתנת ללא תשלום, ובאזורי עדיפות א' וב' המחירים בהחלט גם מחירים נמוכים יחסית

מאיר ברלין:  הפיתוח, שוב אני מבקש אם אפשר ברשותך, שמשרד השיכון ייתן את העמדה שלו

מיכאל ביטון: אנחנו נעבור עוד רגע למשרד, אבל אני אשאל אותך עוד שאלה

מיכאל ביטון:  במגזר כפרי אתה יכול לבנות גרעין התיישבותי, ובוועדת קבלה אתה מגדיר 20-40 משפחות מייסדות או מצטרפות ואתה מכניס אותם במסלול הזה

מיכאל ביטון:  בעצם, הם יצאו פטורים ממכרז והם משתלבים בישוב על בסיס אותה וועדת קבלה, לפי הרשמה

מיכאל ביטון:  במגזר העירוני, אתה יכול לסבסד את הקרקע, אתה לא יכול לתת להם פטור מהשתתפות במכרז ובהגרלה כמו כולם

מיכאל ביטון:  אלא מה, במגזר עירוני למשל, אתה יכול לעזור לאותה קבוצת התיישבות להיות קבוצת רוכשים או קבוצת רכישה, ואז אותם 20 אנשים יחד יגישו למכרז של קרקע שאתה מציע, אבל הם יהיו קבוצה והם לא יצטרכו להיפרד

מיכאל ביטון:       השאלה אם יש לכם מסלול שעוזר? יש מקרה מיוחד שאני יודע שעשו מאוד יפה, בחצור, של קבוצת צעירים שקנתה כמה מגרשים ובנתה ביחד בתים

מיכאל ביטון:  השאלה אם יש לכם שיטה או דרך לסייע לקבוצה שרוצה להתיישב במגזר עירוני ולהיות ביחד, ובאמצעות קבוצת רכישה או קבוצת רוכשים לקבל את הקרקע בלי שיפרידו ביניהם?     

מאיר ברלין: יש לנו מכרזי עמותות, שהם יכולים לגשת

מיכאל ביטון: מכרז עמותה הוא בלעדי לעמותה? אני לא חושב

מיכאל ביטון:  הוא יכול להיות בלעדי לעמותה לפי חוק?     

מאיר ברלין: עד כמה שאני יודע, כן

מיכאל ביטון: אתה לא יכול להגיד עד כמה

מיכאל ביטון:  אני לא יודע, אתה צריך לדעת, ואם לא אז מישהו אחר צריך לדעת

מאיר ברלין: אוקיי, אני רק רוצה להגיד שאי אפשר לכוון את זה למה שאתה רוצה שנכוון , שאותה קבוצה תקבל את ה- - -     

מיכאל ביטון: לא, היא תגיש, ותתמודד, אבל היא תהיה יחד

מיכאל ביטון:  אם היא זכתה, אז כל ה-20 זכו יחד

מיכאל ביטון:  השאלה היא, יש מכרזים לעמותות?      

מאיר ברלין: כן

מיכאל ביטון: יש מכרזים שהם רק לעמותות? אפשר לעשות רק לעמותות? אין עם זה בעיה של אפליה או עניינים משפטיים?     

מאיר ברלין: לא נראה לי

מיכאל ביטון: אז תבדוק לי את זה עד סוף הדיון הזה

מיכאל ביטון:  כמה מכרזים לעמותות כאלו היום באיזה מקומות והאם זה יכול להוות בעיה משפטית

מיכאל ביטון:  משרד השיכון תשיב לנו על השאלה למה לסבסד את הזוכים במגרש גם אם יש להם כמה בתים? למה לא להעביר את הסבסוד בפיתוח רק למי שאין לו בית? בבקשה, נציג השיכון

אסנת קמחי: אסנת קמחי, משרד השיכון

מיכאל ביטון: אסנת היא מהמגזר הכפרי, איך היא תשיב לנו על השאלה העירונית?     

אסנת קמחי: אתה שואל רק לגבי העירוני?     

מיכאל ביטון: שאלתי שאלה ספציפית

מיכאל ביטון:  את היית בשאלה שלי? יש לך תשובה?     

אסנת קמחי: לא, ייבדק במשרד

מיכאל ביטון: אני מבקש שזה גם יופיע כמכתב לשר השיכון ולמנכ"ל

מיכאל ביטון:  אני הערתי את תשומת ליבו, אבל אני רוצה שבדיון מעקף שנעשה פה תביאו לנו תשובה איך אתם הולכים לפעול

מיכאל ביטון:  למה לתת סבסוד לאנשים עם כמה בתים על פני אנשים בלי בית? תגדילו את הסבסוד למגרשים לאנשים שאין להם בית, ולא לאלה שיזכו גם אם יש להם בתים

מיכאל ביטון:  זה דבר שחסר הגיון

מיכאל ביטון:  ראש הרשות בית שאן, נג'ם ראדי, בבקשה

ראדי נג'ם: צוהריים טובים, אני מצטרף לקריאה שלך אדוני יושב הראש, משתתף בצער משפחת סואעד על נפילת לוחם מגב, אסיל

ראדי נג'ם:       אני רוצה להציג את הצורך של ההתיישבות הדרוזית, קודם כל לחזק את הישובים הקיימים ומדוע הבקשה שלי בהמשך

ראדי נג'ם:  קצת סקירה היסטורית, לפני קום המדינה היה ברשות העדה הדרוזית 325,000 דונם בבעלות פרטית

ראדי נג'ם:  היה סקר, לאחרונה נותר 116,000 דונם, מתוכם 2/3 עם מגבלות תמ"א 8, שמורת גנים לאומיים וטבע

ראדי נג'ם:  גם חלק ממסדרון אקולוגי, קרי, נשאר שליש לפיתוח

ראדי נג'ם:  בסך הכל נשאר 15%

ראדי נג'ם:      התכנון והבניה, יש כמעט 100 מתחמים שמקודמים בתכנון מפורט, אבל לצערי שום דבר לא אושר, ואם אושר אחד או שניים, עדיין לא נגמר ברישום על פי חוק

ראדי נג'ם:  ולכן אנחנו נמצאים במעגל אינסופי בנושא תכנון וקידום בניה

ראדי נג'ם:  אם אני לוקח דוגמה את בית ג'ן, בית ג'ן לפני קום המדינה היו 1,640 תושבים, החזקנו ב-43,000 דונם בבעלות פרטית

ראדי נג'ם:  היום אנחנו 13,000 תושבים על 5,000 דונם לפיתוח

ראדי נג'ם:  והשאר זה שמורת טבע וגנים

ראדי נג'ם:  לכן, יש פתרונות, ואני מציע פתרון

ראדי נג'ם:      הפתרון הראשון, ואני חבר בוועדה המחוזית, ואני רוצה להודות לוועדה המחוזית צפון שעובדים יום ולילה על מנת לקדם את התכנון, היות ויש בוועדת מחוז צפון 94 יישובים, לכן הזמן שמתבקש לדון בתוכנית זה, ארוך, ואני מציע שכל ישוב שיש לו תוכנית מתאר כוללנית מאושרת, שהתכנון המפורט יהיה בוועדות המרחביות

ראדי נג'ם:       שתיים, צריך לחזק את השדרה המקצועית בתוך הרשויות, קרי, מחלקות ההנדסה

ראדי נג'ם:  יש לי מהנדס שהוא מהכי טובים בארץ, אבל מה המסכן יכול לקדם לבד? מה הוא מסוגל לעשות? אנחנו רואים שיש סימנים, שהתחילה להיות, נשארה, או הגרה מהישובים של בחורים צעירים

ראדי נג'ם:  היות ואני לא יכול לספק להם את קורת הגג, וכל מי שצריך להיות בעל עניין ויבין את העניין, ויחקור את העניין, יש הרכב בעלות על הקרקע, 30% מהתושבים מחזיקים ב-70% מהקרקעות הפרטיות

ראדי נג'ם:  זה חוזר לאיזושהי שנה של הטורקים, כמו האריסים האנגלים, אבל אין לי תשובות ל-70% מהתושבים

ראדי נג'ם:       ולכן על מנת לשמור על צביונה של העדה, וייחודיותה של העדה, אני מציע, וצריך לראות בפיתוח היישוב הדרוזי כפעולה שוות ערך לכל פעולה אחרת המגשימה את החזון הציוני בארץ ישראל

ראדי נג'ם:  זה אחד

ראדי נג'ם:  שתיים, המדינה ידעה, כמו שהצגתי, להפקיע אדמות גם לדרוזים, אני אומר 27 ישובים יהודים קמו על קרקעות בבעלות העדה הדרוזית, ולכן צריך גם להקצות קרקעות לעדה הדרוזית מעבר לקווים

ראדי נג'ם:  אם אני לוקח את בית ג'ן, אני סך הכל טיפה בתוך 114,000 דונם חורש טבעי

מיכאל ביטון: כל הדברים שלך מובנים, משפט סיום

ראדי נג'ם: על כן, אנחנו מבקשים להקצות קרקע שהופקעה מהיישוב בית ג'ן, מה שנקרא אל חת', לצורך הקמת ישוב דרוזי שם

מיכאל ביטון: אני מצטרף לדברים שלך, ודאי שאתה צריך וועדה מקומית ולהוביל אותה, אני הייתי ראש ראשות

מיכאל ביטון:  כשאתה מוביל וועדה מקומית במיוחד עם סמכויות מורחבות, אתה יכול לעשות את הבאות גם בשנתיים ובשלוש, ולגמור עניין ולקדם

מיכאל ביטון:  והקריאה שלך לאופק התיישבותי גם עבור בני העדה הדרוזית היא דבר יסודי שצריך לפעול למענו

מיכאל ביטון:  אנחנו גם כוועדה נשקול לבצע סיור מיוחד, ממוקד, בעדה הדרוזית, ובאתגרי הפיתוח עבור צעירים, כולל אנשי מקצוע שנביא איתנו לישובים

מיכאל ביטון:  אני רוצה גם בהמשך, לא נעשה את זה עכשיו, שאנשי המקצוע, אם יש לכם תשובות לדברים שנג'ם העלה, תנו לנו אותם

מיכאל ביטון:  אייל שמואלי, ראש מועצת כפר ורדים, בבקשה

איציק שמולי: תודה רבה ידידי, יושב ראש הוועדה

איציק שמולי:  יכול להיות שאני אלבש רגע את הכובע של שיבוש השמחות בשולחן הזה, אבל אני מתנצל, אין לי ברירה

איציק שמולי:  אני רוצה לספר את הסיטואציה שאנחנו חווים בכפר ורדים

איציק שמולי:  פיתוח שאנחנו מבצעים עם המנהל למעל 1,000 משפחות חדשות שיכפילו את הישוב

איציק שמולי:       כבוד יושב הראש אתה יודע שלישוב קהילתי בטח בפריפריה, יש צביון ואופי

איציק שמולי:  לצערנו, פעם אחת כתוצאה מבג"ץ קעדאן שאין וועדות קבלה ופעם שניה מכיוון שאין לנו שליטה על המכרזים של רמ"י, וגם לרמ"י מן הסתם לא יכולה להיות שליטה משפטית על זה, אנחנו נאלצים לא לשווק היום קרקעות בכפר ורדים

איציק שמולי:       שיווקנו 27 מגרשים לבני מקום לפני 6 חודשים, ידידי ומנהל המחוז נמצא פה, אני אצביע רק על המספר שהוא לא הצביע עליו, בפיתוח של קרקעות ושכונות בצפון אנחנו מקבלים הקצאה של 30% לבני מקום

איציק שמולי:  היו לנו 27 מגרשים, נרשמו 99 בני מקום

איציק שמולי:  לא היה כזה דבר בכפר ורדים

איציק שמולי:  כל העולם שלנו, ראשי הרשויות בצפון, זה לחזק את הצפון ולהחזיר את הילדים שלנו מהמרכז, ולבטח, אלו שעוד לא עברו למרכז, שיהיה לנו איפה לחיות בצפון     

מיכאל ביטון: רגע, אני יודע שאפשר לעשות גם 50% בני המקום

מיכאל ביטון:  למה חייב להישאר ב 30%?     

איציק שמולי: לי לא מאשרים

איציק שמולי:  אין לי מושג

שי קרפ: ברשותך, כפר ורדים זה לא באזור עדיפות לאומי, ולכן הוא יכול לקבל רק 30% ולא 50% כפי שאמרת

מיכאל ביטון: אז מה צריך לעשות כדי שהוא כן יוכל לקבל? ולמה אתם לא מביאים תיקון חקיקה לדבר הזה?     

שי קרפ: מי שמחליט על המדיניות וקובע את המדיניות זה מועצת מקרקעי ישראל, שבראשה עומד שר הבינוי והשיכון, זה עניין של מדיניות, וככל שהמדיניות תשתנה, היא תשתנה

שי קרפ:  כרגע, זה המצב

מיכאל ביטון: אז אני מבין שאין לנו נציג משרד השיכון שמתעסק במגזר העירוני פה

מיכאל ביטון:  אמל, תרשום את זה לראש מטה שר השיכון, כמה הוא מכבד את הוועדה לפיתוח הנגב והגליל

מיכאל ביטון:  אתה מצפה שיש שרים שלא כבדו את הוועדות הקודמות שלי, ואז הם שילמו מחיר על זה

מיכאל ביטון:  בוועדה הבאה אני דורש שמנכ"ל משרד השיכון יגיע בכבודו ובעצמו, ואם לא יכבדו את הוועדה אז גם הוועדה לא תכבד אותם

מיכאל ביטון:  עד אז, קמחי תני לנו את התובנות שלך

איציק שמולי: כבוד היושב ראש, אני רוצה רק לסכם

איציק שמולי:  אנחנו מבינים בעולם העסקי הפרטי, ובטח בקרקעות המשווקות שזה סוג של מסחר ועסקים, כשאין ביקוש אנחנו לא יכולים לבוא בטענות

איציק שמולי:  כש-99 מבני המקום בכפר ורדים רוצים לרכוש קרקעות והצביעו ברגליים, אז אין סיבה שלא יתנו להם את הפינה שלהם

מיכאל ביטון: אין סיבה שלא יהיה להם 50% עדיפות אצלך

מיכאל ביטון:  אתה יושב בצפון, והדבר הזה לא לגיטימי, ואנחנו נפעל בעניין ונביא לפה את מנכ"ל השיכון ואת השר ואנחנו נראה אם הם הולכים לתקן את החוק, כי הדבר הזה לא לעניין

מיכאל ביטון:  קמחי

אסנת קמחי: תיקון על מה שאמר ראש המועצה

אסנת קמחי:  הסיבה שאין בכפר ורדים וועדות קבלה, זה לא בגלל בג"ץ קעדאן

אסנת קמחי:  כי בהתיישבות יש

אסנת קמחי:  אין וועדת קבלה בישובים שיש בהם יותר מ-400 בתי אב

איציק שמולי: יקירתי, זה הוחלט בבג"ץ קעדאן

מיכאל ביטון: אבל שינינו את החוק הזה, עד 1,000 לא?     

אסנת קמחי: לא

מיכאל ביטון: זה עבר בקריאה שלישית

אסנת קמחי: זה עבר בקריאה ראשונה

מיכאל ביטון: בוועדה שלי, זה לא גמר את הקריאות?     

אסנת קמחי: התיקון הוא 700, לדעתי בכפר ורדים יש יותר

אסנת קמחי:  האמירה לגבי ההתיישבות בנגב ובגליל היא שהמדינה, ואנחנו כמשרד שיכון מיישמים את זה במסגרת החלטות הממשלה לעדיפות לאומית, רוצה להוזיל את המחיר של המוצר שנקרא קרקע מפותחת, ולכן לישובים בנגב ובגליל עד 400 בתי אב, שבהם השיווק בפטור ממכרז, היום זה 400, יש הנחות גם במחיר הקרקע וגם בפיתוח, אנחנו גם מסבסדים את הפיתוח

אסנת קמחי:  ידוע לנו שיש הרבה מאוד ישובים שכבר יש בהם ערכי קרקע, זאת אומרת גם בלי ההנחה הזאת יבואו אנשים, אבל בגלל שאנחנו מכוונים למשפחות צעירות, המדינה מוותרת על חלק מההכנסות שלה כדי למשוך אוכלוסייה צעירה לישובים

אסנת קמחי:      אני שמחה להגיד שבשנת 2022 הייתה שיא בשיווקים בנגב ובגליל

אסנת קמחי:  שוב, הכל בפטורים ובוועדות קבלה

אסנת קמחי:  שיווקנו למעלה מ-2,500 מגרשים בנגב ובגליל

אסנת קמחי:  המוצר המשלים לדבר הזה, זה הקמת הישובים החדשים שאנחנו מטפלים בהם

אסנת קמחי:  עברו החלטות ממשלה על הקמת ישובים חדשים בנגב, אנחנו בעיצומם

אסנת קמחי:  ואנחנו עוסקים עכשיו באיזושהי תוכנית יחד עם החטיבה להתיישבות, על אשכולות פיתוח בגליל

אסנת קמחי:  זה בשלב של עבודה, עוד לא בשלב של החלטת ממשלה, אבל אנחנו בכיוון הזה גם כן

מיכאל ביטון: תודה רבה

מיכאל ביטון:  אורנה הורביץ, גרעין הראל

מיכאל ביטון:  אנחנו בכללי בוועדה לא מאשרים לאף אחד להצטרף בזום, אבל אורנה היא בערבה

מיכאל ביטון:  אבל המדיניות שלנו היא שאין זום בוועדה למעט מצב מיוחד

מיכאל ביטון:  מי שרוצה, שיבוא לכנסת

מיכאל ביטון:  נגמר הקורונה, שיגיעו לכאן כולם

מיכאל ביטון:  אורנה בבקשה

אורנה הורביץ: ראש הוועדה מיכאל, תודה רבה על ההזדמנות לדבר

אורנה הורביץ:  הגיעו נציגים שלנו מהגרעין, אם אתה מעדיף שאלכס יציג שם בפניכם, אז זו גם אפשרות טובה

אורנה הורביץ:  הוא בשולחן

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לשמוע אותך, והוא ישלים אותך

אורנה הורביץ: אני מתחילה מזה שאני אשמח שזו תהיה הוועדה האחרונה שאנחנו מגיעים אליה, והסאגה הזו שנקראת התיישבות תהיה מאחורינו, שנהיה בפתח של משהו חדש

אורנה הורביץ:  כמו שידוע לך, ב-8 בדצמבר, היה טקס מאוד גדול בעיר אובות היו שם חטיבת ההתיישבות, וקק"ל, ומשרד השיכון, והיה טרקטור בשטח, ודובר שסוף סוף מתחילים בהכנה של המחנה הזמני

אורנה הורביץ:  עברו חודשיים ואין שום דבר בשטח, קק"ל גוררים רגליים, החליטו החלטה להעביר ששש מיליון פתאום זה בספק, בסימון שאלה

אורנה הורביץ:       באוגוסט עברנו חצי מהמשפחות לערבה, פיצלנו את הגרעין, זה משהו שלא רצינו לעשות שנים, אבל פיצלנו תוך ידיעה שבתוך כמה חודשים יהיה מחנה זמני

אורנה הורביץ:  סך הכל מדובר על להעביר 40 קרוואנים ממקום אחד למקום שני, בשטח שהוא די מיושר ולא כזה בעייתי, ואנחנו כבר נגררים עם זה יותר משנה

אורנה הורביץ:  יש מועצה שהיא מאוד בעניין, ומאוד רוצה לקלוט 52 משפחות

אורנה הורביץ:  חצי מאיתנו כבר נקלטו במועצה בצורה מצוינת, יש תוכניות עבודה, יש חלק מהתקציבים, יש את תנוער אור שלוקחת את זה בכל הכוח, אבל אין טרקטור בשטח, אין עבודה בשטח

אורנה הורביץ:  יש גרעין של 52 משפחות שדי נקרע, ואנשים כבר מתוסכלים

אורנה הורביץ:  אתם מדברים על איך להביא משפחות לנגב ולגליל, ואני אומרת, הנה יש כאן את המשפחות, ובמקום לשבת שם אנחנו פשוט מתוסכלים, מפוצלים

אורנה הורביץ:      ואוו, שבע שנים בבאר שבע ניסינו להתיישב, עלינו להר, ירדנו מההר

אורנה הורביץ:  אמרו לנו תגיעו לצח"ר לשנתיים עברו כבר תשע שנים, וכל זה בשביל להיכנס לעוד מחנה זמני

אורנה הורביץ:  אני לא יודעת כמה אנשים נכנסים למחנה זמני של קרוואנים ב-50-60 מעלות

מיכאל ביטון: הסיפור ההיסטורי ידוע

מיכאל ביטון:  מה כרגע החסמים?     

אורנה הורביץ: כרגע מה שעומד, איך שאני רואה את זה, זה עניין של כסף

אורנה הורביץ:  אם היה עכשיו כסף למועצה לעלות לשטח ולהתחיל את כל הסיפור של להכניס כבר טרקטורים ולעשות את העבודות בשטח, אז כבר היה משהו מתקדם

אורנה הורביץ:  עכשיו מדובר על זה שיכול להיות שלא יהיה כסף לשיפוץ של הבתים

אורנה הורביץ:  יש 13 מבנים שאין להם תקציב

אורנה הורביץ:  איך אני אבחר 13 משפחות שלא יעלו לשטח מהגרעין? פשוט להגיד להם לכו הביתה?     

מיכאל ביטון: מי המשרד המתקצב?      

אורנה הורביץ: קק"ל, שיכון- - -      

מיכאל ביטון: אז בעיית תקציב מונעת ממכם להשלים את המשימה? החבר'ה מהראל שנמצאים פה רוצים להוסיף משפט?     

אלכסנדר צינקר: ברשותך, כבוד היושב ראש, אלכס בונר, נציג גרעין הראל, נציג המייסדים

אלכסנדר צינקר:  אני רוצה גם לציין את הדחיפות של הזמן שלנו כמו שאורנה אמרה

אלכסנדר צינקר:  יש דחיפות שאנחנו חשבנו שכבר בקיץ אנחנו הוליכם לפתוח שנת לימודים, וככה שחצי מהמשפחות עברו, ופתחו כבר שנת לימודים בערב התיכונה ולמעשה נקלטו בערבה התיכונה מבלי שיש פתרון למחנה הזמני לכל הקהילה

אלכסנדר צינקר:  גם הקיץ הזה נהיה בספק, ואנחנו כבר לא יודעים, אנשים מודאגים מבחינת איפה הילדים ילמדו, ואיפה המשפחות יגורו

אלכסנדר צינקר:       בנוסף לזה שאנחנו גם מביאים איתנו תעסוקה איכותית בצורת חברות הייטק עם סניפים מקומיים שנפתחים ועוד עסקים, יזמים בכמויות רציניות, כך שהחסם המרכזי של הזמן עומד כאן לנגד עינינו

אלכסנדר צינקר:  יש רצון טוב מצד כל המשרדים לתקצב

אלכסנדר צינקר:  היינו בקשר עם נגב גליל בממשלה הקודמת לתוספות נדרשות, שלא צלחו בגלל תקופת בחירות, ואנחנו מבקשים מהמשרדים הרלוונטיים לראות ואיך אפשר להתגייס לפתור את הבעיה שהיא בעיה קריטית בזמן ולא רק בתקציב שקיים

אלכסנדר צינקר:  הרצון קיים, ההיתרים קיימים, המשפחות קיימות, אנחנו מחכים מחר לעלות לשטח, ורק התקציב מונע מאיתנו

מיכאל ביטון: יהודה, אתה בקיא בנושא? מה מקורות המימון של הפרויקט?     

יהודה חשאי: אני אתייחס לזה

יהודה חשאי:  מקורות המימון של הפרויקט הם קודם כל שני מיליון שקלים של משרד השיכון לנושא התשתיות

יהודה חשאי:  חטיבת ההתיישבות מעמידה לטובת זה 10

יהודה חשאי: 5 מיליון שקלים שחלקם העמדנו אותם עוד בטרם כדי ליצר תכנון, כדי שנוכל להיות בשלים בתכנון

יהודה חשאי:  והייתה התחייבות של קק"ל של הדירקטוריות של ששה מיליון שקלים

יהודה חשאי:      אנחנו ביחד עם רשות מקרקעי ישראל עשינו את ההסדרה ברובד של הרשאת קרקע

יהודה חשאי:  הגשנו כבר את ההיתרים לפי הקצב הנדרש, פיצלנו את זה להיתר עבודות עפר שכבר ניתן

יהודה חשאי:  זאת אומרת, היה אפשר להיכנס, בתחילת דצמבר, קק"ל היו יכולים להיכנס לעבודה

מיכאל ביטון: למה לא נכנסים?     

יהודה חשאי: אני לא יודע

יהודה חשאי:  היה שם רוויזיה על החלטת הדירקטוריון

יהודה חשאי:  וכרגע הדירקטוריון עדיין לא התכנס לדון בסוגיה הזאת

יהודה חשאי:  הוא אמור למיטב ידיעתנו להתכנס עוד שבועיים

יהודה חשאי:  מכיוון שראינו שהזמן נמשך, אז בישיבה האחרונה הודענו שמבחינתנו אנחנו מתחילים כרגע להתקדם

יהודה חשאי:  את שלב עבודות העפר אנחנו נבצע מהתקציב הנוכחי שלנו

יהודה חשאי:  ברור שיש לזה השלכות, אני לא ארד לזה, ברמת הזמנים, ברמת פער שקיים בפרויקט, אבל כדי לא לעכב אנחנו צריכים להתקדם על הנושא הזה

יהודה חשאי:       יש כאן עוד מרכיב, השלמה של עוד מבנים שהוא יצטרך להיות כמו שדיברנו בוועדה הקודמת, במסגרת תקציב מדינה צריך להגיע תקציב נוסף לטובת השלמה של תוספת של עוד יחידות

יהודה חשאי:  אבל בכל מקרה כרגע מבחינתנו, גם אם קק"ל לא נכנסים אנחנו נכנס, ונצטרך לייצר את המקור התקציבי להשלמה הזאת     

מיכאל ביטון: אז הכל תקוע כי קק"ל לא באים לעשות את החלק שלהם?     

יהודה חשאי: וכי אין תקציב מדינה

יהודה חשאי:  אבל למרות זאת, ביחד כמשרדים גם שיכון- - -      

מיכאל ביטון: איזה שרים אמונים על זה?     

יהודה חשאי: כרגע אמון על זה משרד השיכון, אמונה על זה שרת ההתיישבות

יהודה חשאי:  אני יודע שגם נגב גליל היו מאוד מאוד רוצים להירתם לזה

מיכאל ביטון: העוזר של שרת ההתיישבות

מיכאל ביטון:  בדרך כלל היא נמרצת כשיש בעיות כאלה, אז מה? הערבה לא משטחי ארץ ישראל? אז מה העניין?     

דניאל וידלנסקי: בוודאי שכן

דניאל וידלנסקי:  אנחנו כבר התחלנו ללמוד את זה

מיכאל ביטון: אני מכיר אותה בכנסת שאם פוגעים בהתיישבות, היא לא מוותרת

מיכאל ביטון:  תגיד לה שמיכאל ביטון אמר שזה מדאיג ההתעייפות , שהיא התעייפה קצת

מיכאל ביטון:  אנחנו צריכים שהיא תטפל בבעיות התיישבות בנגב באותה נחישות

דניאל וידלנסקי: המסר יעבור

דניאל וידלנסקי:  אנחנו נחושים גם ללמוד את זה

מיכאל ביטון: אתם כל כך נחושים שבעוד שבועיים אתה שולח לי דו"ח כתוב מה עשיתם, זה יופיע בסיכום שלנו

מיכאל ביטון:  דו"ח כתוב מה המשרד להתיישבות עשה למען גרעין הראל במצב הביניים גם מול קק"ל, גם מול עצמו, יש גם תקציבים של 1/12, יש לה גם קשר סביר לאוצר

מיכאל ביטון:  יש להם שרה במשרד האוצר

מיכאל ביטון:  אז בתוך שבועיים אני רוצה מכתב מהמשרד להתיישבות, מה הוא עשה למען גרעין הראל בשבועיים האלה? ותאמין לי שכשאורית סטרוק רוצה לטפל בבעיה היא מחייגת אליי באחת בלילה

מיכאל ביטון:  ואת זה אני יודע ממקור ראשון כשהייתי שר הבטחון

מיכאל ביטון:  אז אני רוצה לראות שהיא תטלפן אליי באחת בלילה על גרעין הראל

מיכאל ביטון:  אני אדבר איתה אישית אבל אתה גם תביא לנו מכתב בתוך שבועיים לוועדה, דו"ח מה עשיתם למען הגרעין הזה ופתרון הבעיה

מיכאל ביטון:  איזה עוד משרד מממן אתכם?         

אסנת קמחי: אנחנו מממנים שני מיליון שקלים

מיכאל ביטון: והכסף שלכם במקום? ועובד?     

אסנת קמחי: לא, הכסף שלנו לא במקום, אין תקציב מדינה, הגשנו בקשה לוועדת חריגים

מיכאל ביטון: ל1/12? לתקופה הזו?     

אסנת קמחי: זה לא בדיוק 1/12, תקציבי פיתוח לא עובדים לפי 1/12

אסנת קמחי:  אבל הגשנו בקשה, אני מקווה שהיא תאושר

מיכאל ביטון: אז אני מבקש ממכם גם תוך שבועיים מכתב לוועדה מה נשה כדי לשחרר את שני המיליון

מיכאל ביטון:  איזה עוד משרד אחראי פה?     

אסנת קמחי: זהו, חטיבה, ואנחנו וקק"ל

מיכאל ביטון: מקורות המימון של החטיבה מגיעים מהמשרד להתיישבות, נכון?     

יהודה חשאי: נכון, אנחנו כבר קידמנו את זה מתקציב 2022

יהודה חשאי:  זאת אומרת הכסף נמצא

מיכאל ביטון: אבל המשרד הזה הוא מתכלל גם, הוא פותר בעיות כלל התיישבותיות, לא רק של עצמו

יהודה חשאי: הייתה נכונות בעבר של משרדים להעביר את זה, כרגע בגלל שאין תקציב מדינה, זה לא הסתיים

מיכאל ביטון: דניאל, אתה גם תבדוק את קק"ל, בסדר? תעדכן אותנו במכתב מה עשית מול קק"ל כדי שיתממש מה החלק שלהם

אלכסנדר צינקר: כבוד יושב הראש ברשותך, עוד שאלה בנושא

אלכסנדר צינקר:  אם יתקבל התקציב התוספתי שחסר, ממה שאני מבין הדרך להוציא אותו למימוש בפועל, הוא על ידי קול קורא, מה שיכול לקחת יותר זמן

מיכאל ביטון: איזה חלק? של מי?     

יהודה חשאי: החלק התוספתי לא מחייב קול קורא

יהודה חשאי:  אחד הכלים זה קול קורא, יכולים להיות - - -      

מיכאל ביטון: יש החלטת ממשלה על גרעין הראל?     

יהודה חשאי: יש החלטת הממשלה, החלטה שניה היא החלטה לא מתוקצבת, יש החלטה על עיר אובות, ההחלטה איננה מתוקצבת

אסנת קמחי: ההחלטה היא לא על גרעין הראל, סליחה

יהודה חשאי: נכון

יהודה חשאי:  יש החלטה על הקמת הישוב עיר אורות, ההחלטה איננה מתוקצבת, אין שם תקציב בהחלטות הממשלה

יהודה חשאי:  אבל בכל מקרה יש עוד דרכים מעבר לקול קורא, אם זה במסגרת מסמך מדיניות שהמשרד המציא, אם זה עוד תיקון של החלטת ממשלה, יש עוד יכולות לעשות את זה, לאו דווקא בקול קורא, רק הם צריכות היערכות מתאימה

מיכאל ביטון: אבני, גרעין אחד רוצה לבוא לנגב ואתם לא מצליחים ליישם אותו?     

יהודה חשאי: ברוך השם, הרבה גרעינים רוצים לנגב

מיכאל ביטון: אולי לא נקרא לכם החטיבה להתיישבות, נקרא לכם הגדוד להתיישבות, הפלוגה, החולייה

מיכאל ביטון:  אתה יודע, פעם שרציתי להגיד שאני אחראי רק על עצמי בגולני, אז אמרתי שאני סגן מפקד חוליה מצומצמת בעומק

מיכאל ביטון:  אתה הבנת את זה? חוליה בצבא זה שלוש, עכשיו זה ארבע

מיכאל ביטון:  אז אם זה סגן זה שתיים, אז אם היא מצומצמת אז אחד הלך, והוא בעומק אז הוא בכלל לא הגיע לקרב

מיכאל ביטון:  אז אתם חטיבה להתיישבות או חוליה מצומצמת בעומק?     

יהודה חשאי: ברוך ה' יש הרבה גרעינים שמגיעים וגם חלק מהאנשים שלנו נמצאים כאן, ואנחנו בעבודה שותפת ב- - - שותף, וגם במסגרת הפרויקט הזה אנחנו תקצבנו סדר גודל מאוד משמעותי מהתקציב למבנים יבילים של החטיבה לטובת הפרויקט הזה

יהודה חשאי:  לטעמי, אננו משרד השיכון כנראה משמשרדים היחידים שתקצבו את זה

מיכאל ביטון: אבל הכסף לא זמין

יהודה חשאי: 	הכסף שלנו זמין

מיכאל ביטון: קמחי, לא צריך לתת את הכסף להראל, תבצעו אותו בעצמכם, ביצוע עצמי

מיכאל ביטון:  אתם לא מייעדים אותו לעמותה, אתם מקימים מתחם

אסנת קמחי: אין החלטת ממשלה על גרעין הראל

מיכאל ביטון: לא צריך, יש עיר אובות, מתחם זמני, תקימו אותו

מיכאל ביטון:  מה זה קשור מי יגור שם?     

אסנת קמחי: המתחם הזמני הזה לא מתוקצב בהחלטת ממשלה

מיכאל ביטון: שני המיליון האלו לאן מיועדים?     

אסנת קמחי: שני המיליון מיועדים למחנה הזמני כל הדיון פה הוא כאילו שאנחנו עושים הכל אבל מונעים מגרעין הראל לעלות על השטח

מיכאל ביטון: זה לא הדיון, ואת גם מתעסקת בטפל

מיכאל ביטון:  סליחה שאני מעיר לך

מיכאל ביטון:  מדינה החליטה להקים מתחם זמני

אסנת קמחי: המדינה החליטה ולא אישרה תקציב מדינה

אסנת קמחי:  אני אתן שיק מעצמי?     

מיכאל ביטון: אז תפתרו את זה

מיכאל ביטון:  זה לא קשור למי אמר מה

מיכאל ביטון:  יש לכם פעולה שהחלטתם לבצע, תבצעו אותה

אסנת קמחי: בסדר, נבצע אותה

אסנת קמחי:  אני אתן לגרעין הראל שיק פרטי שלי? אין כיסוי

מיכאל ביטון: לא, אל תתני להם כלום

מיכאל ביטון:  תקימי מתחם זמני בעיר אובות כפי שהוגדר

מיכאל ביטון:  וגם אני לא מבין למה זה צריך להיות בעימות עם גרעין הראל? הם באים לפה מדם לבם אחרי ששנים הם רוצים להקים בית קבע

מיכאל ביטון:  את זה את לא מבינה שהם היו ב-17 מקומות עד היום? אני שואל אותך למה להפוך את זה לקונפליקט מול גרעין הראל? יש לכם כסף, יש לכם החלטה להקים מתחם זמני, תקימו אותו

אסנת קמחי: אין כסף ואין החלטה, הכל נעשה מרצון טוב, אין פה שום עימות עם גרעין הראל, להיפך

אסנת קמחי:  מי ששם את זה במקום, לעומתי, זה מי שאומר יש כסף, תפעילו

אסנת קמחי:  אין כסף אדוני היו"ר

מיכאל ביטון: את התחלת את הדיון ואמרת שיש שני מיליון של משרד השיכון

מיכאל ביטון:  אתם אמרתם שיש החלטה להקים מתחם זמני של הממשלה בעיר אובות

מיכאל ביטון:  אלו שתי עובדות

אסנת קמחי: זה מתוך הבנה של הצורך של גרעין הראל לעלות לשטח

מיכאל ביטון: אבל אלו עובדות

אסנת קמחי: אבל העובדות האלה לא מתממשות כשאין תקציב מדינה

מיכאל ביטון: ממשלה יודעת לעבוד גם כשאין תקציב מדינה, כשהיא רוצה היא יודעת

אסנת קמחי: אז פנינו לוועדת חריגים

אסנת קמחי:  אין יותר מזה

מיכאל ביטון: אורית סטרוק היא חברה של האוצר

מיכאל ביטון:  יש לה שני חברים, יש לה חבר וחברה באוצר

מיכאל ביטון:  אבל תגמרו את זה

אסנת קמחי: אנחנו על זה

מיכאל ביטון: יפה, אז אנחנו נקבל את זה במכתב בתוך שבועיים מה התקדם בפעולות, גם של המשרד להתיישבות וגם של משרד השיכון כולל הפעולות של משרד ההתיישבות מול קק"ל להסיר את הפלונטר

מיכאל ביטון:  ישראל נסימי מגרעין רמת ארבל נמצא פה? יצא? אז להתראות

מיכאל ביטון:  משה מונטג גרעין נגב

משה רוט: שלום, אני משה מונטג נציג של 420 משפחות שהתחלנו את הסיפור שלנו לפני שלוש שנים במרכז

משה רוט:  גדלתי בנתניה, חברים שלי גדלו במרכז

משה רוט:  החלטנו לעבור אל הנגב מתוך רצון גם לפתח את הנגב וגם חלום ורוד על שכונה ובתים בצורה כפרית

משה רוט:  אנחנו עובדים בצורה צמודה עם החטיבה להתיישבות, עם יהודה אבני, אופיר צימרינג, שאני חייב להגיד שהם עושים עבודה מאוד טובה לא כמו הרוח שנאמרה פה, להגיע ולהקים את בקעת ארד, את הישובים

משה רוט:       יש לנו היום 30 משפחות שכבר הגיעו לנגב להתחיל לממש את החיים שלהם, להעביר את התעסוקה ואת הילדים אל הנגב

משה רוט:  אבל המטרה הראשית של הקבוצה הרחבה יותר להגיע לישובים של בקעת ארד ביום שהם יוקמו

משה רוט:  צעד צעד עם החטיבה ועם הגורמים שמתעסקים בדבר הזה

מיכאל ביטון: אז אתם מתקדמים בסך הכל?     

משה רוט: אנחנו עובדים תחת הוראות של החטיבה והליווי קודם לחזק את החוסן של הקהילה

מיכאל ביטון: כל ה-400 האלה באמת יבואו לנגב?     

משה רוט: חד משמעית, 420

משה רוט:  30 מתוכן כבר מתוכן הגיעו לנגב

מיכאל ביטון: איפה הם?     

משה רוט: בדימונה, באר שבע, בכל רחבי הנגב, בירוחם קצת

משה רוט:  אנחנו יש לנו שאיפה שאם אנחנו מסתכלים על ההיסטוריה, גרעין חירן לקח לו 15 שנים לעלות לקרקע

משה רוט:  יישובי בקעת ארד שאושרו כבר בהחלטת ממשלה שניה, אנחנו נשמח שיעזרו לנו להוריד את הפלונטרים האלה שיכולים להביא היום משפחות

משה רוט:  אישית הקבוצה שלנו ממלאה את כל הישובים וגם אם יפתחו עוד ישובים ימלאו אותם, ואין סיבה שלא

משה רוט:  ככל שעובר הזמן כל משפחה מתקבעת במקום שהיא נמצאת בה, ויותר קשה לעשות את המעבר הזה לנגב

מיכאל ביטון: אבל בסך הכל אתם מתקדמים בתהליך?     

משה רוט: מתקדמים לגמרי בתהליך

מיכאל ביטון: תודה

מיכאל ביטון:  הלל יענקוביץ, ראש תחום התיישבות חרדית

הלל יענקביץ: השם שלי זה הלל, קודם כל תודה רבה

הלל יענקביץ:  בנימה אישית רציתי להגיד ליושב הראש תודה, כי יש דברים שקשורים למגזר שלנו שמפה לשם אני שומע את עבודתך גם כן לציבור שלנו, אז תודה אישית

הלל יענקביץ:  אנחנו כבר בקשר עם תנועת אור כבר בסדר גודל של כמעט שנתיים, ומנסים להגיע לסיפור של בתים צמודי קרקע

הלל יענקביץ:  מה שקורה נכון להיום הישוב האחרון שנבנה צמוד קרקע לציבור החרדי, היה ב-1953 למיטב ידיעתי, בית חלקיה

מיכאל ביטון: ובבית"ר עלית לא בנו בתים צמודי קרקע?     

הלל יענקביץ: ישוב צמוד קרקע עם הגדרות ישוב כפרי

מיכאל ביטון: כפרי אתה מתכוון, אבל יש המון בתים צמודים קרקע בבית"ר עלית

הלל יענקביץ: אני בוגר צה"ל שירתי בחיל האוויר

הלל יענקביץ:  וכמוני יש לא מעט חרדים שיש להם תפיסה קצת יותר- - -      

מיכאל ביטון: העמותה שלך למען בוגרי צבא חרדים, או כללי?     

הלל יענקביץ: לא בהכרח, יש הרבה שיש להם גם כן את התפיסה הישראלית הממלכתית, נקרא לזה כך

הלל יענקביץ:  ולא רק, יש גם לא מעט מאיתנו שאמנם שמרי תורה ומצוות, אבל גם יש להם זיקה ורצון לעשות למען העם שלנו

הלל יענקביץ:  אנחנו עם אחד בשורה תחתונה

הלל יענקביץ:  ואני חושב שניסינו בדרכים שונות, למשל ברמת ארבל, לראות איך אנחנו יכולים להתכנס לתוך זה

הלל יענקביץ:  וגם ישוב כסיף שדובר עליו רבות וזה עולה ויורד מסיבות כאלה ואחרות

הלל יענקביץ:  יש גרעין- - -      

מיכאל ביטון: מבחינת הממשלה, היא רוצה לקדם את כסיף

מיכאל ביטון:  לא תמיד החרדים מתלהבים מהאפשרות הזאת

מיכאל ביטון:  אם יש חרדים שמוכנים, מה הבעיה לקדם?     

הלל יענקביץ: יש סיבות למה יש המון קשיים בדבר כזה

מיכאל ביטון: אתה בעד כסיף או נגד?     

הלל יענקביץ: בהחלט

הלל יענקביץ:  צמודי קרקע בהחלט

מיכאל ביטון: אז מה הבעיה לקדם את זה?     

הלל יענקביץ: חלק מהעניין זה לנסות לראות איך אנחנו עושים את זה עם תנועת אור

הלל יענקביץ:  שוב, אני צפוני, ולמרות זאת אני אומר שאנחנו כן מוכנים לנסות ללכת לכיוון כזה

הלל יענקביץ:  היה ישוב בשם יששכר שב-2002 באותו זמן שאישרו את רמת ארבל, אושר, והיו שתי ישיבות וועדה לצורך זה, ומשום מה, אין לי מושג למה, זה התמסמס, לאיפה זה הלך, ישוב שמוגדר לחרדים, צמוד קרקע

מיכאל ביטון: איזה ישוב? איפה זה?     

הלל יענקביץ: יששכר

הלל יענקביץ:  בין איבטין לנופית, רכסים

מיכאל ביטון: קמחי, אתם מכירים את הסיפור?     

אסנת קמחי: לא, אני לא מכירה את זה

הלל יענקביץ: ב-2002 היו שתי וועדות

הלל יענקביץ:  נראה לי שהתכנון שלו זה זב' 120 או 190

הלל יענקביץ:  ראיתי כבר מפות ודברים כאלה

מיכאל ביטון: אז בוא נשמע מתנועת אור, אתה אומר שאתם עובדים איתם

מיכאל ביטון:  יאיר שרף

משה רוט: כבוד היו"ר אפשר להוסיף מילה על בקעת ארד על גרעין נגב

משה רוט:  הקרקע בבקעת ארד בתור בן אדם שהולך לשם כל שבוע, לא נשארת בוואקום, מהיום שהחליטו על החלטת ממשלה, המבנים שם מבנים בלתי חוקיים בשטח, מרעה גמלים קבוע לשטחים שאמורים לקום

משה רוט:  אני חושב שיש פה בהילות להקים מחנה זמני כבר במקום

מיכאל ביטון: אני גם בירוחם, ובכל יום עוברת שיירת גמלים בוואדי, זה לא מערער את ירוחם, מבנים לא חוקיים זה כבר סיפור אחר

מיכאל ביטון:  גמלים פוסעים במדבר עוד לא הפילו ישוב

מיכאל ביטון:  בסדר, אז אתה קודם תיארת מצב של התקדמות של הסוגייה שלכם

משה רוט: נכון

משה רוט:  כן אני מדגיש את הצורך למגורים זמניים בשטח, כדי שהכל יקרה שם לפי החוק

אסנת קמחי: אז לפי החוק, צריך לגמור את התב"ע

אסנת קמחי:  כשהתב"ע תגמר נעלה לשטח

אסנת קמחי:  אנחנו על זה

מיכאל ביטון: כמה זמן קמחי?     

אסנת קמחי: תשאל את הועדה המחוזית

מיכאל ביטון: בערך, אומדן

אסנת קמחי: חצי שנה

מיכאל ביטון: חצי שנה זה מהר

מיכאל ביטון:  הלוואי שניפגש כאן בעוד חצי שנה ותגידי שיש תב"ע, לדעתי זה מהר

מיכאל ביטון:  חבר הכנסת שוסטר, ותיק בהתיישבות, בבקשה

אלון שוסטר: שלום לכולכם, כל החברים מהמשרדים

אלון שוסטר:  כבוד יושב הראש זה נראה לי קצת כמו אלה הם חייך

אלון שוסטר:  אנחנו נמצאים בימים לא פשוטים וברשותכם אני רוצה להגיד כמה מילים

אלון שוסטר:  עברנו אתמול יום מתוח מאוד בתוך הכנסת ומחוצה לה, אני לא אתייחס לזה

אלון שוסטר:  אבל הדבר המעניין הוא, שתוך כדי המהומות הפנימיות והחיצוניות הכנסת הזו עבדה, והיום עם שלוש שעות מנוחה, היא ממשיכה לעבוד ולעשות את הדברים הנכונים

אלון שוסטר:       כשאני מסתכל על מה צריך לעשות, חברי, אדוני יושב הראש, אחד הדברים העיקריים שצריך לעשות, ואל תראו בזה מסוג של התרסה, של אופוזיציה לקואליציה, זה לסייע לריבוי המשרדי והאגפים שזזים קצת בתזזיתיות ממשרד למשרד, למצוא וקטור משותף שיאפשר אחרי הרבה שנים של רצון, אני מניח, להגיע סוף סוף אל מציאות שבה אנחנו גם מחזקים את הנגב והגליל כפי שאתה מבקש, וכפי שכולנו רוצים, וגם עושים את זה באופן שיקטין את אי השוויון המובנה בתנאי החיים, בנגב ובגליל חיים פחות, יש פחות שירותים כמעט מעצם ההגדרה, אבל לא בגלל זה צריך לחיות פחות, לא בגלל זה הבסיס, בסיס הקיום, החינוך, הבריאות, איכות הסביבה צריכים להיות ירודים

אלון שוסטר:      נקודה שניה שאני מבקש לחדד , גם בעיר ובוודאי בכפר שאני מכיר יש מקום לקליטה חיצונית, יש מקום לגרעינים

אלון שוסטר:  לפי החשבון שכל אחד מכם שמכיר את השטח יכול לעשות לבד, מדובר במאות ישובים ובכל אחד מהם עשרות רבות של משפחות, של בנות ובנים שנולדו במקום שמביאים כל אחד בדרך כלל סטטיסטית 90% אנשים מבחוץ, אנשים שיכולים לייצר קליטה אורגנית

אלון שוסטר:  ואני חושב שזאת המשימה

אלון שוסטר:      חשבתי לעצמי בשליפה אחרי שעשינו, גם בישובים הקהילתיים שמראש הותאמו ובוודאי בקיבוצים התאמות בדור האחרון, אנחנו ערוכים בתשוקה גדולה לקליטה

אלון שוסטר:  רמ"י צריך לאפשר לבצע את הקליטה האורגנית, לחזק ולהכיר בחשיבות העליונה של הווקטור הקהילתי לריבוי האוכלוסייה בישובים הללו

אלון שוסטר:  משרד הפנים צריך לשחרר את האמברגו מלוח 2, תמ"א 35, לאפשר את הצמיחה, זה צריך להיות כרוך גם בציפוף, בבנייה לגובה, תלוי איפה ותלוי באיזה מיקום מדויק

אלון שוסטר:  המשרד השיכון באופן כללי צריך לסייע בנושא תקציב במרחב הכפרי

אלון שוסטר:      אני רוצה להזכיר את התוכנית החשובה ב-2010 בדגניה ישיבת ממשלה, בראשות ראש הממשלה הנוכחי לשיקום התשתיות ביישובים הוותיקים

אלון שוסטר:  זה החזיק בדיוק שנתיים-שנתיים וחצי, ומספק קיבוצים וישובים זכו לשיקום שכונות ואנחנו עדיין מוכרחים להמשיך בנושא

אלון שוסטר:  נגב גליל, משרד שצריך להתגייס, יש לו תקציבים והוא יכול לסייע

אלון שוסטר:  משרד ההתיישבות ובוודאי עוד החמצתי

אלון שוסטר:       הערה אחרונה, סוגית הבדואית נמצא בטריטוריה

אלון שוסטר:  צריך ליישב את העימות, את המתחים העצומים שקיימים מכל הסיבות שבעולם

אלון שוסטר:  אחת הסיבות לאפשר אטרקטיביות גדולה יותר של תנועה ובעיקר של חיים במרחבים הללו

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה דיון על הסדרת ההתיישבות הבדואית מאוד ממוקד, רחב, רק לנושא הזה כי הוא בעצם אינטרס של כולנו

מיכאל ביטון:  אם לא יהיה סדר בנגב לא יהיה טוב לאף אחד

מיכאל ביטון:  תודה רבה

מיכאל ביטון:  שלומית שיחור רשמת האגודות השיתופיות בבקשה

שלומית שיחור רייכמן: רשמת האגודות השיתופיות וראש האגף לאיגוד שיתופי במשרד הכלכלה

שלומית שיחור רייכמן:  נעים מאוד ותודה רבה על ההזדמנות להשתתף בוועדה החשובה שלנו

שלומית שיחור רייכמן:  רוצה להגיש שהתחברתי מאוד למשפט הפתיחה שלך של העוצמה הפנימית והחיצונית

שלומית שיחור רייכמן:  בסופו של דבר הכל פה עניין של קהילות בין אם במגזר העירוני ובין אם בכפרי

שלומית שיחור רייכמן:  אני רוצה להציע לך משהו שאני לא בטוחה שאתה מכיר

שלומית שיחור רייכמן:  קוראים לו דיור שיתופי

שלומית שיחור רייכמן:  בעולם קוראים לו דיור קואופרטיבי

שלומית שיחור רייכמן:  זה שמימינך, חבר הכנסת, אני בטוחה שמכיר היטב, עובד מצוין בעולם

שלומית שיחור רייכמן:  בעודנו מדיינים כאן בוועדה בווינה, בציריך בלונדון בברלין מורידים את יוקר המחיה בדיור על ידי דיור שיתופי

שלומית שיחור רייכמן:  קופנהגן 30% מהם גרים עכשיו בדיור כזה

מיכאל ביטון: תסבירי את המודל     

שלומית שיחור רייכמן: יש הרבה מודלים, לא אתן עכשיו הרצאה

שלומית שיחור רייכמן:  אבל בגדול שיתוף פעולה בין ממשלה בין רשויות מקומיות ובין חברה אזרחית

שלומית שיחור רייכמן:  זה הסיפור

שלומית שיחור רייכמן:  יש מודלים שעובדים ואפשר ללכת ללמוד אותם, אפשר להביא אותם, אפשר לגבש אותם

שלומית שיחור רייכמן:  זה לא פתור לגמרי בישראל

מיכאל ביטון: דוגמא אחת איך זה נראה? כדי שנבין את ההבדלים

שלומית שיחור רייכמן: דיברת בהתחלה של הדברים שלך על קבוצת רכישה

שלומית שיחור רייכמן:  אז זה זה, אבל זה קהילה

שלומית שיחור רייכמן:  זאת אומרת זה מתחיל משלב התכנון, שאתה מתכנן קהילה גם אם היא לגובה במגזר העירוני, אתה מתכנן אותה כקהילה עם חללי עבודה משותפים

שלומית שיחור רייכמן:  אבל זה לא משהו של שנות ה-50 שעשו פה בישראל

מיכאל ביטון: הייתי בגרמניה ביער השחור, שם בונים בנין והמכרז הוא לא כמה כסף הקבלן ייתן, אלא מה הקבוצה שרוצה את הבניין הולכת לעשות בבניין

מיכאל ביטון:  כולל קומה ראשונה של מסחר, וייצור, ופיתוח

מיכאל ביטון:  ואז אנשים עובדים מתחת לבית

מיכאל ביטון:  יש תחנת רכבת ממתינה להם

שלומית שיחור רייכמן: בדיוק

שלומית שיחור רייכמן:  ומתחמי עבודה משותפים

אלון שוסטר: אני מחכה למרכז, המכרז שאני מחכה לו הוא כמה אנשים מאושרים יהיו בני האדם שיגורו במקום הזה

שלומית שיחור רייכמן: הייתי בציריך בספטמבר, ועיריית ציריך עשתה עכשיו מתחם מדהים של 14 בנינים כאלה, עובד מדהים

מיכאל ביטון: מה מונע בישראל לעשות את זה? מה החסמים?     

שלומית שיחור רייכמן: הסיפור של עבודות שיתופיות, לא של עמותות

שלומית שיחור רייכמן:  הקואופרטיבים האלה לכל המגזר הכפרי בעצם הוא אגודות שיתופיות

שלומית שיחור רייכמן:  אני הרגולטורית של האגודות השיתופיות, כמובן שיש את כל הרגולטורים האחרים שחלקם הרבה יותר חשובים ממני, בלי צחוק

שלומית שיחור רייכמן:      יש פה מודל שהרשות המקומית יכולה לרכוש, המדינה יכולה לרכוש או החברה האזרחית יכולה לרכוש

שלומית שיחור רייכמן:  יש כל מיני מודלים שעובדים בעולם

מיכאל ביטון: אז זה משנה בעצם חקיקה

מיכאל ביטון:  היום עירייה בישראל לא יכולה להיות בעלת קרקע למגורים, לא נותנים לה את האדמה

מיכאל ביטון:  למעט לאנשי קבע, פטור ממכרז

שלומית שיחור רייכמן: בול

שלומית שיחור רייכמן:  זה אחד הדברים שגם חלק מהעמותות של צה"ל הם היום גם אגודות שיתופיות

שלומית שיחור רייכמן:  הסיפור של היזמות השיתופיות האלה שאגב הם גם בתעסוקה, גם ביצרנים וגם בצרכנות זה שהחברים הם הבעלים ואין מישהו למעלה שחותך את הקופון

שלומית שיחור רייכמן:  הסיפור של הדיור יכול להיות גם בשכירות ארוכת טווח מאוד מאוד מאוד מאוד, מה שאין בארץ

מיכאל ביטון: כשזה מאוד מאוד מאוד מאוד, אז מי ישקיע? מישהו היה צריך לחכות הרבה מאוד מאוד מאוד זמן להחזר ההשקעה

שלומית שיחור רייכמן: אז שתדע שזה עובד בעולם מדהים, ויש גופים פיננסים בעולם שאוהבים את האירוע הזה

שלומית שיחור רייכמן:  קרנות פנסיה ותיקות מאוד

מיכאל ביטון: את אומרת שיש לזה היתכנות כלכלית?     

שלומית שיחור רייכמן: בוודאי, וטובה

שלומית שיחור רייכמן:  ויש גופים שמחפשים השקעות ארוכות טווח

מיכאל ביטון: 	אבל אנחנו מדינת ישראל, אנחנו לא אוהבים ללמוד

מיכאל ביטון:  אסור לנו ללמוד משוויצרים, הם לא מספיק מדויקים, הגרמנים לא בא לנו ללמוד מהם

שלומית שיחור רייכמן: כבוד יושב הראש, אם זה היה מפוצח לגמרי, לא הייתי כאן אומרת לך שיש - - -      

מיכאל ביטון: נשארנו ככה, שאנחנו יודעים הכל, ולכן אין משבר דיור גם בישראל

שלומית שיחור רייכמן: אני חושבת שאפשר להתגבר באמצעות הווקטור שחבר הכנסת דיבר עליו קודם

מיכאל ביטון: את גורם רשמי במדינה, יש לך מעמד סטטוטורי

מיכאל ביטון:  את מספרת את זה לשר האוצר? שר השיכון?     

שלומית שיחור רייכמן: לכל מי שמוכן לשמוע

מיכאל ביטון: אחרי שהם שמעו, מה הם אומרים?     

שלומית שיחור רייכמן: אפילו קעקעתי את הסיפור הזה

שלומית שיחור רייכמן:  אני חושבת שצריך לגבש, בגלל שיש פה ריבוי רגולטורים, ויש פה מוצר שעובד בעולם ובארץ וצריך לבדוק את ההיתכנות, יש פה משהו שצריך לעבוד עליו בתוך המדינה, אבל כן חשוב שכולם יכירו אותו, חשוב להפיץ את האירוע הזה

שלומית שיחור רייכמן:  וחשוב שגם רשויות מקומיות - - -         

מיכאל ביטון: הייתי במודל שסיפרת, לא קראתי לזה דיור שיתופי אבל ראינו

מיכאל ביטון:  בעצם היתרון שם זה שהעיריות הן בעלות האדמה, והן יודעות להיות יצירתיות

מיכאל ביטון:  אבל הנה עברו כמה שנים ולא עשו שום מודל כזה

מיכאל ביטון:  אז השאלה איך אפשר שלפחות יהיה פיילוט אחד במדינה

שלומית שיחור רייכמן: זה מה שאנחנו מחפשים

מיכאל ביטון: אנחנו נשמח לעזור לך, אבל בסוף אתם גורם ממשלתי

שלומית שיחור רייכמן: אנחנו גורם ממשלתי, ואנחנו כן משתפים פעולה עם גורמים ממשלתיים אחרים, וגם עם התנועות המיישבות, כמובן עם החטיבה ועם תנוער אור

שלומית שיחור רייכמן:  אני יכולה להגיד לך שהבוקר קיימנו אצלנו שולחן עגול על צעירים, איך אנחנו מביאים צעירים לאירוע הזה? והתחלנו לחשוב על איך לראות מה הם צריכים, מה הצרכים שלהם

מיכאל ביטון: אני חושב שזאת מחשבה רעננה ויצירתית

מיכאל ביטון:  מנסים לפתור את בעיית הדיור באותם הכלים של הצף שיווקים אבל המשקיעים רוכשים, המחירים עולים, וכל פעם מנסים לפתור את אותה הבעיה באותה שיטה שלא עבדה, וזה חבל

מיכאל ביטון:  אבל אנחנו לרשותך כוועדה לקיים את הפיילוט

שלומית שיחור רייכמן: עוד שני דברים קצרים

שלומית שיחור רייכמן:  אחד, משרד הכלכלה כן מקיים מאיץ קואופרטיבים, מאיץ ליזמות שיתופיות דרך הסתדרות הציונית, פרויקט משותף שלנו שמפורסם עכשיו בכל התקשורת, מי שמעניין אותו כמובן אנחנו נשמח לשתף בפרטים

שלומית שיחור רייכמן:  והדבר הנוסף, המפתח הוא ברשויות המקומיות

שלומית שיחור רייכמן:  לא רק בסמכויות ולא רק בתקציבים אלא במשוגעים לדבר שיבינו את הסיפור של הקהילות, של החוסן

מיכאל ביטון: את יודעת, ראשי רשויות יש להם שתי מוטיבציות, אחד זה להיבחר ושתיים זה להיות מאוזנים כלכלית

מיכאל ביטון:  אז אם אתה מביא הרבה תושבים אתה פוגע באיזון הכלכלי

מיכאל ביטון:  כי התושב לא מכסה את העלויות של השירותים, מה שמכסה את העלויות שירותים לתושב זה הארנונה מהמגזר העסקי, הממשלתי, התיירותי

מיכאל ביטון:  ולכן חלק מראשי הערים פחות דוחפים את נושא הדיור, אבל אם הם חכמים הם יבחרו, אם הם יבנו לזוגות הצעירים שלהם בתים ובתים יפים ואיכות חיים

מיכאל ביטון:  אבל לדעתי יש ראשי רשויות, אני למשל ראיתי את ראש רשות הרצליה שהיא עיר מאוד מבוססת, ועשה המון מחיר למשתכן וזה מאוד מאוד יפה

מיכאל ביטון:  אז יש גם ראשי רשויות שלא פוחדים לבנות בתים, וצריך ללכת אליהם

מיכאל ביטון:  תודה רבה על הדברים

מיכאל ביטון:  מירית בתיתו, סגנית מנהל אגף בכיר לפיתוח חברתי

מירית בתיתו: מירית בתיתי, ממשרד הנגב הגליל והחוסן הלאומי

מירית בתיתו:  מטרת המשרד בכללי זה לתמוך את הרשויות המקומיות בנגב ובגליל בפרויקטים כלכליים וחברתיים

מירית בתיתו:  מטרת הפרויקטים היא לחזק את הרשויות המקומיות להביא תושבים חדשים, אבל גם לחזק את בני המקום הקיימים

מירית בתיתו:  כל תוכנית העבודה שלנו בכל התחומים, גם החברתי וגם הכלכלי הם סביב האתגרים הייחודיים של הנגב והגליל ושל הרשות המקומיות

מירית בתיתו:  אנחנו עושים את זה באמצעות החלטות ממשלה ייעודיות ותמיכות ורכש עבור הישובים

מירית בתיתו:       מבחינתי, אם יש איזושהי שאלה מסוימת סביב הנושא של פיתוח כלכלי או פיתוח חברתי ואני אוכל לענות

מירית בתיתו:  מעבר לזה אני אוכל לפרוט את כל תוכנית העבודה סביב הנושאים האלה

מיכאל ביטון: האם אתם פעילים גם במגזר הכפרי?     

מירית בתיתו: אנחנו פעילים, הם שווים לרשויות המקומיות והם יכולים להתמודד על כל קול קורא שאנחנו מפרסמים, כמובן אם התנאים מתאימים להם, וכמובן בהחלטות ממשלה ייעודיות למשל, עוטף עזה ששם אנחנו תומכים במיוחד ברשויות הכפריות

מיכאל ביטון: האם התם יכולים לעזור בסיפור של גרעין הראל, להשלים שם את הצרכים? האם אתם מעורבים שם?     

מירית בתיתו: אני יודעת שהנושא הזה הגיע לבחינה בממשלה הקודמת, ויצאנו לתקופת בחירות וזה לא התקדם, אני אוכל להביא את זה עכשיו להנהלת המשרד שוב לבחינת הנושא

מיכאל ביטון: אז את יכולה בתוך שבועיים לעדכן את הוועדה שהמנכ"ל, השר, נחשפו, בודקים איך הם יכולים להיות שותפים במאמץ הזה? ולעדכן אותנו במהלך

מירית בתיתו: אני אביא את זה

מיכאל ביטון: ראש העיר של טבריה שנאבק על עתידה ולא מוותר

מיכאל ביטון:  בבקשה ראש העיר

דב יוסף: אני כבר אומר את זה כמנטרה, הצעירים לא נשארים אצלנו

דב יוסף:  הצעירים בורחים מהפריפריה, בורחים מטבריה, בורחים מהאזור למרות שאנחנו עושים ככל שיכולתנו שהם יישארו

דב יוסף:  אותם הנערים שלומדים אצלנו אנחנו משקיעים בהם רבות, ויש לנו אחוז הצלחה של 95% בבגרות

דב יוסף:  אחרי כן הם הולכים ללמוד באוניברסיטה ואנחנו נותנים להם מלגות אפילו עד כ-100% מהלימודים

דב יוסף:  אבל מה יעשה אותו אחד? הוא אומר לי, תשמע, אני עוזב לתל אביב

דב יוסף:  אז מה הפכתי להיות? הקבלן של חולדאי

דב יוסף:  אני מכין לו את החומר, מקבל את החומר מוכן מבלי שהשקיע שקל אחד

דב יוסף:  וואלה אחלה קבלן זה, ואני קבלן טוב גם ממשיך, גם כשאני מפסיד, ואני יודע שאני מפסיד אני ממשיך לעשות את זה בתקווה שיום אחד זה ישתנה

דב יוסף:      אבל זה לא ישתנה אם אנחנו לא נדאג לכך שהצעירים יישארו

דב יוסף:  איך הם יישארו? 75% אחוז מתוך אלה שעוזבים הם שבוים במדינת תל אביב, הם שבויים כי אין להם לאן לחזור

דב יוסף:  25% אחוז גם אם אתן להם את המיטב שבעולם הם לא יחזרו, הם רוצים את הבוהמה, הם רוצים להיות במרכז הארץ, אבל 75% הם שבוים, כי אין להם מקום עבודה באזור שלנו

דב יוסף:  נקודה

דב יוסף:  ולא מעניין אותי כרגע אם זה טבריה, אם זה גליל תחתון, אם זה עמק הירדן, אם זה טורעאן, לא מעניין אותי איפה

דב יוסף:  אבל לא יתכן שבמשך 30 השנים האחרונות לא נבנה אף לא מפעל אחד ראוי עתיר ידע, עתיר הכנסה, מיוקנעם ועד מג'דל שמס

דב יוסף:  תראו לי מפעל אחד שנבנה ב-30 השנים האחרונות

דב יוסף:  אם זה לא כשל, אז תגידו לי מה זה כשל

דב יוסף:      איך אתם רוצים שאני אשאיר את הצעירים? מה אני אומר להם? מה אני אומר לבת שלי שסיימה ללמוד? מה אגיד לה? לכי לעבוד מלצרית, לכי לעבוד בבית מלון פלאזה? תודה רבה אבא, אבל זה לא בשבילי, אני הלכתי ללמוד

דב יוסף:  מה אגיד לה? שתיסע כל יום שלוש שעות לתל אביב ותחזור לפה שלוש שעות? כי זה מה שלוקח

דב יוסף:  אגב לפעמים זה לוקח גם ארבע שעות

דב יוסף:      רכבת שמדוברת, אפילו אין תכנון סטטוטורי של רכבת לטבריה

דב יוסף:  כלומר אם מחר מתחילים את שלב התכנון, רק בעוד שנים- - -      

מיכאל ביטון: אתה יודע, מה שידעו לעשות לפני 120 שנים ולחצות את ארץ ישראל בעמק עד לסוריה, לא יודעים לעשות

דב יוסף: נכון, רכבת העמק

דב יוסף:  אבל נכון לרגע זה אין רכב לטבריה

דב יוסף:  הייתי בוועדה קודמת, בני ביטון מתלונן שתחנת הרכבת עוברת 2

דב יוסף: 5 קילומטר מהעיר דימונה

דב יוסף:  אני אמרתי שאני מוכן ל-25 קילומטר מטבריה רק שתהיה לי רכבת, לא 2

דב יוסף: 5

דב יוסף:  אבל זה רק אחד מהדברים

דב יוסף:      אני אומר שזה בידינו, זאת אפשרות של המדינה

דב יוסף:  ואני נפגשתי בשנתיים האחרונות, עם מי לא נפגשתי

דב יוסף:  מה זה נפגשתי, זחלתי, מול אותם המעסיקים

דב יוסף:  אם לא יהיה incentive לעסקים האלו להגיע לאזור שלנו, הם לא יבואו

דב יוסף:  ה-incentive זה מתן מענקים, מתן זכויות יותר ממה שהם מקבלים היום

דב יוסף:  כי עם מה שהם מקבלים היום ממשרד הכלכלה, הם לא באים

מיכאל ביטון: תודה רבה

מיכאל ביטון:  יאיר שרף, תנועת אור

מיכאל ביטון:  א' אתה יודע שאתם עושים פרויקטים של עיר בשינוי? בדימונה? באופקים? אתם צריכים לעשות את זה בטבריה, תדע לך

מיכאל ביטון:  הם צריכים חשיבה כזאת רעננה וראש עיר שבא להעמיד אותה על הרגליים אחרי שנים של משבר

מיכאל ביטון:  ולהתחיל לספר סיפור של יזמות וצמיחה דמוגרפית בטבריה

יאיר שמיר: אחד, אני מסכים וזה על שולחננו, שתיים, אני גם מאוד שמח על הכיוון שהדיון הזה הלך, כי אני חושב שגם שלומית וגם בועז, ואנחנו מלאי הערכה ועובדים עם כל הגרעינים במרחב הכפרי

יאיר שמיר:  אבל גם שלומית וגם בועז העלו את הסוגייה שאני יודע שיושב הראש גם מאוד מחובר אליה, של צעירי הפריפריה שמושקעים בהם הון עתק, בתוכניות, מנהיגות, הצטיינות וכן הלאה

יאיר שמיר:  ובסוף זה one way ticket

יאיר שמיר:       אני רוצה להוסיף עוד שני אוכלוסיות, את אוכלוסיית הסטודנטים שהיא גם סדר גודל של 30,000 סטודנטים, הם נמצאים, לקוחות כבר, נמצאים בנגב ובגליל, מסיימים את התואר, וממשיכים חזרה

יאיר שמיר:  נוסיף את מעבר צה"ל דרומה, אגב הייתי מכניס את מעבר צה"ל דרומה בטח בסוגיות האלו, החל מ2025-2026 25,000 חיילים שהולכים לגור בנגב באופן מנדטורי, בהוראה

מיכאל ביטון: אני רק רוצה לתת לך טיפ

מיכאל ביטון:  אתה סמנכ"ל אבל אני אתן לך טיפ

מיכאל ביטון:  כשאמרו לי שעיר הבה"דים תשנה את פניה של ירוחם, שאלתי למה? אז אמרו לי כי יהיו שם 10,000 חיילים ו-600 אנשי קבע, אז הלכתי לנגב, מצאתי בסיס שיש בו 10,000 חיילים ו-600 אנשי קבע

מיכאל ביטון:  אתה יודע איזה בסיס? קוראים לו צאלים

מיכאל ביטון:  לא ראיתי שהקיבוץ הכפיל את עצמו פי שלוש ב-30 שנה

מיכאל ביטון:  ויש שם 10,000 חיילים ו-600 אנשי קבע

מיכאל ביטון:       ההזדמנות של מעבר צה"ל לנגב, אני עוסק בו, ויחד עם שר הבטחון הכרענו את הגעת קריית המודיעין

מיכאל ביטון:  בסוף כשהתחלנו להביא בסיסים עשינו שכונה לאנשי קבע בעומר

מיכאל ביטון:  תגיד, עומר צריכה את הצבא כדי להשתרג? אשכול תשע ועשר

מיכאל ביטון:  מתי אתה תשיג את המטרה? כשהערים יהיו מזמינות וזמינות

מיכאל ביטון:  אתה לא צריך להתמקד באנשי הקבע

מיכאל ביטון:  אם טבריה תהיה נפלאה לתושביה ולאזרחים הקיימים, וקח חצור וקריית שמונה, אנשי הקבע יבואו לבד

מיכאל ביטון:  אם היא לא תהיה נפלאה, גם כשהם יבואו הם לא יבואו

מיכאל ביטון:  ולכן הכנת התשתית, וזה מה ששכנענו את הממשלה לקבל החלטה על ערי מיקוד בנגב ולהכין אותם לקליטת אנשי הקבע

מיכאל ביטון:  ולכן המיקוד שלך הוא לא באנשי הקבע, אלא בערים

מיכאל ביטון:       אתה יכול גם להכין את המגזר הכפרי לקליטה

מיכאל ביטון:  המגזר הכפרי הcapacity של הקליטה שלו, זה שניים שלושה אחוזים מהאוכלוסייה, כי זה גם הייצוג שלו

מיכאל ביטון:  אם אתה רוצה יכולת קליטה של עשרות אחוזים, זה רק ערים שיש להן זמינות של מאות או אלפי בתים

מיכאל ביטון:  ולכן אני אומר, תמיד צריך לשים לב מה המאמץ העיקרי? המאמץ העיקרי היום של מדינת ישראל זה שכל עיר שהיא בהגירה שלילית, תהפוך להגירה חיובית, כי כבר יש שם את התשתיות, רק צריך ליצר איכות חיים

מיכאל ביטון:  ברגע שהיא הגירה חיובית אנשי הקבע יבואו, זה מה שקרה לנו בירוחם

מיכאל ביטון:  אבל אני אף פעם לא עשיתי את ירוחם בשביל אנשי קבע, עשיתי אותה בשביל אנשי ירוחם, בשביל אלו שנולדו בה

מיכאל ביטון:  ברגע שהיא הייתה טובה למי שחי בה, אחרים עמדו בתור

יאיר שמיר: אז אני איתך לא ב-100%, אלא ב-200% וזה לא מקרה, אנחנו מדברים על הנושאים האלה לא מעט

יאיר שמיר:  ואני חושב שזה מתחבר גם למה שראש העיר העלה, כי בסוף גם חברות יכולות להגיע

יאיר שמיר:  חברות אין להם עובדים, הם יגיעו

יאיר שמיר:  אנחנו צריכים שתהיה לנו ההזדמנות לייצר קהילות טובות

מיכאל ביטון: הם לא יגיעו בלי זמינות של אדמות לתעשייה, בלי סבסוד קרקע

יאיר שמיר: אנחנו מדברים על הייטק, אנחנו צריכים חלל עבודה ואפשר לייצר בכל שכונה, בכל עיר

יאיר שמיר:  וזה מתחבר למה ששלומית אמרה, על היכולת להציע דיור בשכירות, ומתחבר מאוד לקודמים שדיברו פה, הגרעינים של המרחב הכפרי, אנחנו צריכים שתהיה לנו היכולת להציע את האפשרות הזאת של גרעינים וקהילות במרחב העירוני

יאיר שמיר:  המדינה מושקעת הון עתק בתרבות בפריפריה, בהוראה ובהמון נושאים

יאיר שמיר:  והכלי הזה של לקחת גרעינים וקבוצות התיישבות, ויש פה הוכחות ולא מעט, ויושב הראש מכיר בעצמו לא מעט, ולקחת לארגן את זה, לדעת מה המשאבים, להציע את זה בקולות קוראים לקבוצות

יאיר שמיר:  להציע להם דיור בשכירות, דיור שיתופי, שהם יוכלו באמת להצליח לגור ביחד כקהילה

יאיר שמיר:       זה ממוביל, לגרעין, לקהילות, שישאירו את הצעירים של הפריפריה, שישאירו את הסטודנטים ויסייעו גם ליצר תעסוקה ופרויקטים

יאיר שמיר:  זו האמירה שלנו וזה מופיע גם בנייר שהבאנו להתייחסות הוועדה

יאיר שמיר:  הגרעין זה כלי שמוכיח את עצמו, ודיברו גם חלק מהגרעינים שביקשנו מהם לבוא לוועדה

יאיר שמיר:  יש פה גם בזום גרעין של קהילת ביתא ישראל שנמצא איתנו- - - וכל הגרעינים האלו הם כלי שאיכשהו מתחבר רק למרחב הכפרי, וזה מעולה שהוא מתחבר למרחב הכפרי, והוא כלי מעולה גם למרחב העירוני

יאיר שמיר:  אני ממש מציע לוועדה לקחת את הנושא הזה, לחשוב איך מאגמים משאבים שכבר קיימים פלוס הנושא של פתרונות דיור, כדי להצליח ליצר את הקבוצות האלה

יאיר שמיר:  זו השקעה לא גדולה, והיא השקעה מניבה

מיכאל ביטון: צריך גם שיהיה שולחן עגול ממשלתי להתיישבות

מיכאל ביטון:  שלא כל משרד יהיה לו מדיניות ולא ידברו אחד עם השני

מיכאל ביטון:  זאת המשימה של הממשלה

מיכאל ביטון:  יש שרה נמרצת להתיישבות

מיכאל ביטון:  אנחנו תולים בה המון המון תקוות

מיכאל ביטון:  אם היא תשגע את כולם כמו שהיא שיגעה אותי כשר, יש סיכוי שזה יקרה

מיכאל ביטון:  ואני אומר את זה לחיוב, כי היא מסורה למשימתה

מיכאל ביטון:       יש פה ילד מתוק שיושב איתנו, קצת עייף

מיכאל ביטון:  אתה רוצה להגיד משהו? בוא שב לידי, בוא נכיר אותך, לא כל יום יש לנו פה חבר'ה

מיכאל ביטון:  תירא-אל? אני מכיר אותך

תירא-אל כהן: תודה כבוד יושב הראש, תירא-אל כהן אני עומדת בראש קדמה התיישבות צעירים

תירא-אל כהן:  אנחנו עוסקים, ואני לוקחת את הדיון חזרה למרחב הכפרי, אבל לא סתם הכפרי, אלא הכפרי המאתגר

תירא-אל כהן:  יישובי עדיפות לאומית, סמוכי גבול, מאוימים ביטחונית וצמודי גדר

תירא-אל כהן:  כ-300 ישובים במספר

תירא-אל כהן:  אלו הישובים שהם המשימה של קדמה

מיכאל ביטון: גם ביהודה ושומרון וגם לא ביהודה ושומרון?     

תירא-אל כהן: נכון מאוד

מיכאל ביטון: מה למשל אתם עושים לא ביהודה ושומרון?     

תירא-אל כהן: אני אדבר על גבול הצפון, אנחנו פועלים במשגב עם, במטולה, בשתולה, באדמית

מיכאל ביטון: כשאת אומרת אנחנו פועלים, מה הכוונה? אני זוכר שבאתם להתייעץ איתי כשהקמתם את העמותה שלכם

מיכאל ביטון:  זה היה ממזמן

תירא-אל כהן: נכון, זה היה ב-2014 אחרי צוק איתן

מיכאל ביטון: עוד מעט זה עשור לפגישה

מיכאל ביטון:  אז זה יפה שעברתם גם ליישובי קו עימות

מיכאל ביטון:  אז מה למשל אתם עושים בישובים בקו הלבנון?     

תירא-אל כהן: יש לנו שש תוכניות שונות לצעירים בין גילאי 18-35 החל משנת שירות התיישבותי, דרך נחל התיישבותי, מחזירים את הנחל למקומו

תירא-אל כהן:  כפרי סטודנטים תוכנית גדולה, כפרי צעירים זה חבר'ה אחרי צבא, ומשפחות צעירות, קהילות צעירים

תירא-אל כהן:  במרחב הכפרי המאתגר יש כן קושי גדול בקליטה

תירא-אל כהן:  הוא נובע מעבר לנושא התכנון, לא בצורך בצעירים, יש צעירים רבים שרוצים להגיע, הקושי הגדול הוא במבנים זמניים

תירא-אל כהן:  שותפי הדרך שלנו הם כאן, יהודה אבני הוא בהחלט שותף דרך בעשור האחרון

תירא-אל כהן:  וגם אסנת ממשרד השיכון

תירא-אל כהן:       מה שחוסם אותנו כיום מלהקים עוד 15 מתחמים על ה-15 שלקח לנו עשור להקים, זה ההזדמנות של מתחמים זמניים

תירא-אל כהן:  אני אספר סיפור, בימים אלה אנחנו מקימים כפר צעירים חינוכי בקיבוץ לוטם בערבה הדרומית, שם יש צורך מאוד גדול, כמו בכל האזורים שלנו, בכוח אדם, הון אנושי שימלא תפקידים גם בחקלאות, גם בחינוך, גם בתיירות

תירא-אל כהן:  יצרנו מודל של עבודה מועדפת שהיא חלקה דרך המדינה וחלקה המועצה האזורית כדי להשיג עובדי חינוך בלתי פורמלי, מוכנה להשלים להם סכום אחרי שנה של התמדה

מיכאל ביטון: אבל זה לא בחוק עבודה מועדפת

מיכאל ביטון:  יש לי הצעת חוק בעבודה מועדפת להכניס עובדי מסעדנות ועובדי חינוך בלתי פורמלי, אז את מוזמנת לעבוד עם הצוות שלי, ואולי נקבל את ברכת הממשלה שהצעת החוק הזו תקודם בהסכמה עם הממשלה, כי זה טוב לכולם, זה מכניס עוד צעירים למעגל העבודה, ונותן להם מועדפת, כולל החינוך הבלתי פורמלי

מיכאל ביטון:  אני גם מגיע מהתחום הזה

מיכאל ביטון:       מתדלק נותנים עבודה מועדפת? אז לאדם שמוכן לעבוד בחינוך בלתי פורמלי בשכר צנוע לא ניתן עבודה מועדפת? יש פה איזה לקונה בחוק, אז יש לי הצעת חוק זמינה

מיכאל ביטון:  אם אתם רוצים לעבוד על החוק הזה, בואו נקדם אותו

מיכאל ביטון:  אבל זה יפה לשמוע שהתרחבתם לכלל המדינה

מיכאל ביטון:  את אופטימית בסוגית ההתיישבות? או פאסימית?     

תירא-אל כהן: אני אופטימית מבחינת הדור, אנחנו בונים תנועה הולכת ומתרחבת של צעירים שרוצים להצטרף

תירא-אל כהן:  אני פסימית מבחינת היכולת של הישובים לקלט, שזה נובע מכשלים של תכנון ומכשלים פנימיים של הישובים שלא האמינו בעצמם המון שנים ולא עסקו בתכנון

מיכאל ביטון: או שלפעמים הם לא רוצים לקלוט

מיכאל ביטון:  יכול להיות קהילה שלא רוצה

מיכאל ביטון:  איך אתם מטפלים במצב כזה?     

תירא-אל כהן: אנחנו עובדים עם מי שמוכן לגדול

תירא-אל כהן:  זו בהחלט סוגיה מורכבת כי יש משאבים מוגבלים לישובים, ובסוף כשמושב בבקעת הירדן מתרגל במשך 50 שנה לחלוק במשאבים, 30 משפחות שהיו אמורות לחלוק בהם, עם 120 משפחות, מאוד קשה לשנות את ההרגל של המשפחות הקיימות

מיכאל ביטון: אנחנו מתכננים סיור של הוועדה גם בגבול הלבנון, ואולי נקצה זמן לראות אם יש משפחות צעירות בגרעיני התיישבות על הגבול

תירא-אל כהן: נשמח מאוד

תירא-אל כהן:  הנושא של מתחמים זמניים הוא קריטי, כי מה שקורה, לדוגמא בקיבוץ אדמית, מכירים את זה שותפיי היטב, זה שבנו הרחבה אבל מי שהגיע להרחבה ומי שרצה תיירות, ומי שרצה את המקום, זוגות צעירים הרבה פעמים אין להם את המשאבים לפני שהם גרים בקיבוץ בכלל, לשים כסף, את כל ההון שלא רק יש להם אלא יהיה להם, זה משכנתאות לשנים, בישוב שהם לא גרו בו יום אחד

תירא-אל כהן:  אין בזה היגיון

מיכאל ביטון: אז יש מתחם זמני?     

תירא-אל כהן: אין מתחם זמני, זאת הבעיה

תירא-אל כהן:  ואז אפשר לעשות רק קליטה מרחוק הקליטה מרחוק היא פחות איכותי, כי אנשים לא גרים במקום

מיכאל ביטון: אגב מתחם זמני הוא כל הזמן פעיל

מיכאל ביטון:  לפעמים אתה צריך ללמוד מאחרים

מיכאל ביטון:  אז ירוחם זה לא המגזר הכפרי, אבל עכשיו עשינו 100 דונם כרמים וזיתים, תיקנו את העיוות ההיסטורי כי ההורים שלנו היו חקלאים והביאו אותם למקום של בלוקים, בלי חקלאות

מיכאל ביטון:  אז עכשיו יש חקלאות בירוחם, יש חוות וכו' ותיירות

מיכאל ביטון:  אז גם מתחם זמני, אני אומר את זה ליהודה, פעם ביקשתי מהם קרוואנים מהחטיבה להתיישבות אז הם אמרו לי לא, אנחנו רק במגזר הכפרי

מיכאל ביטון:  לא משנה, אני ניצחתי את הברדק הזה עם איילים ועוד כמה, ושמנו 50-60 קרוואנים

מיכאל ביטון:       עברו בקרוואנים האלה קרוב ל-1000 איש

מיכאל ביטון:  כמה מאות סטודנטים קיבלו שלוש שנים מגורים בזול, כמה עשרות משפחות בירוחם התחילו את החיים בקרוואנים 60 מ"ר ב1,400 שקלים לחודש

מיכאל ביטון:  זה כלי אדיר שמתמודד גם עם יוקר הדיור, עוזר לזוגות צעירים, לסטודנטים

מיכאל ביטון:  כל התפיסה במדינת ישראל שדיור ציבורי זה לעני עם הכי הרבה ילדים שאין לו מה לאכול, ורק אתה צריך להיות הכי הכי בצרות כדי שאולי תקבל בית יום אחד, ואתה לא מקבל

מיכאל ביטון:  דיור ציבורי יכול להיות לסטודנטים, דיור ציבורי יכול להיות לזוגות צעירים

מיכאל ביטון:  הקדוש ברוך הוא לא החליט שדיור ציבורי זה לעני ביותר

מיכאל ביטון:  זה כלי ממשלתי אדיר להתחיל את החיים בעלויות נמוכות

מיכאל ביטון:  זה מצטרף למה שדיברת על ההיבט השיתופי, אבל המתחמים הזמניים האלה הם על הכיפאק, ובמיוחד שהם פרוסים בכל המגזרים

מיכאל ביטון:  יש היום בדימונה מתחם, בירוחם

מיכאל ביטון:  וזה עוזר לנו להביא זוגות צעירים

יהודה חשאי: אני יכול להתייחס, במרחב הכפרי עשינו את זה לפני כן, עשינו כמה מתחמים מהסוג הזה בצורה מרוכזת

יהודה חשאי:  עוברים בו משפחות אחרי משפחות, זה הניע צמיחה גם בערבה, גם בחבל אילות

יהודה חשאי:  עושים זאת ביחד עם אסנת ממשרד השיכון שיש להם תקציב לטובת הנושא הזה של התשתיות, ואנחנו מביאים את המבנים

יהודה חשאי:  ואנחנו מקווים בתוכניות העתידיות רק להגדיל את זה

מיכאל ביטון: יפה

מיכאל ביטון:  עכשיו נמצא איתנו עמית שבא לסיור ולמידה בכנסת, והוא יגיד לנו איך הוא מתרשם ממצב המדינה, מצב הכנסת ומהדיון שמתקיים פה

עמית שיין: אני לא יודע ממש מה להגיד

מיכאל ביטון: מה שבא לך

מיכאל ביטון:  מאיפה אתה, משהו על עצמך

עמית שיין: אני כרגע גר במנוף, במשגב

עמית שיין:  אנחנו בונים שם בהרחבה החדשה

עמית שיין:  באתי עם אבא ללמוד קצת על הכנסת, לראות מה הולך פה

מיכאל ביטון: אני הייתי מכריז עליך חבר כנסת מיידי, יש לך את כל הנימוסים והביטחון העצמי להיות פה

מיכאל ביטון:  ממש חמוד אתה

מיכאל ביטון:  אז עכשיו ניתן להורים שלו להשלים את התמונה

מיכאל ביטון:  בבקשה

רועי שיין: שמי רועי שיין, שאני נשוי ואב לשלושה כשעמית שלידך הוא הגדול, יש עוד שתיים קטנות

רועי שיין:  אני מגיע מישוב מנוף שבמשגב, ולמעשה מייצג מעל 50 משפחות בכחמש הרחבות שהיום נמצאות בשלב די מוקדם ורוצות להתמקם ולהמשיך את הישובים במשגב

רועי שיין:  כבוד יושב הראש, כמו שתיאר ראש עיריית טבריה, לקח לנו משהו כמו שלוש שעות להגיע מהצפון לפה ברכבת וקצת ברכב יחד עם עמית

רועי שיין:  ולעמית היה חשוב להגיע יחד איתי, ולמעשה לזעוק את זעקתנו, לא פחות

רועי שיין:      ההורים שלי גרים במנוף, ההורים של אשתי ממנוף, וכמו בנים ממשיכים אחרים, בתחילת שנות ה-80' הגיעו לגליל מתוך ציונות ליישב את הגליל ולהקים את הישובים, להמשיך בעצם הלאה

רועי שיין:  ואנחנו רוצים להמשיך לחזור חזרה לישובים שגדלנו בהם, לבנות את ביתנו, ולהמשיך להצעיד אותם קדימה

רועי שיין:  לצערי מדיניות הממשלה בשנים האחרונות פגעה לא מעט בישובים והסיבסודים שניתנו בעבר כבר כמעט ולא נמצאים

רועי שיין:  רוב יישובי משגב היום לא מוגדרים כיישובי עדיפות לאומית, מה שמביא את מחיר הקרקעות למחירים מאוד גבוהים

רועי שיין:  חצי דונם של קרקע מגיעה היום למחיר של 1

רועי שיין: 2 מיליון ללא מיסים והיתרים

מיכאל ביטון: בשוק הפרטי או מהמדינה?     

רועי שיין: לא, מהמדינה

רועי שיין:  תשלום לרמ"י

מיכאל ביטון: למה 1

מיכאל ביטון: 2 מיליון?     

רועי שיין: כי רמ"י בסופו של דבר, מוציא שומה, מסתכל על המחירים שקרו מסביב, גוזר משם את המחיר, ואם אני מוסיף מיסים וכו' אני מגיע לקרקע בלבד, לא פיתוח ל-1

רועי שיין: 5 מיליון שקלים

מיכאל ביטון: תבוא לירוחם, תאמין לי

מיכאל ביטון:  זה לא שאצלנו נהיה זול, אצלנו מכרנו חצאי דונם ב70,000 ₪, אחרי זה ב150,000 אחרי זה ב-200,000, ב-300,000 עכשיו זה נהיה חצי מיליון

מיכאל ביטון:  אם תתעכב, זה יהיה לך בסוף מיליון

מיכאל ביטון:  אבל למה זה צריך להיות 1

מיכאל ביטון: 2 מיליון? בוא ניתן לאסנת להסביר לנו

מיכאל ביטון:  זה הכל ככלכלי? כמה שיותר כסף לקחת?     

אסנת קמחי: תמיר אחר כך יעזור לי, אבל אני אגיד רגע

אסנת קמחי:  קודם כל, כל יישובי משגב כן מוגדרים כיישובי עדיפות לאומית

מיכאל ביטון: היו?     

אסנת קמחי: גם היום הם עדיפות לאומית

אסנת קמחי:  בעדיפות לאומית הישובים שמוגדרים באזור עדיפות לאומית א' משלמים 31% מהקרקע

מיכאל ביטון: מנוף הם א'?     

אסנת קמחי: ב', זה 51%

אסנת קמחי:  קודם כל תקרה הנחה היא עד 450,000 ₪ ובישובים שהסוציואקונומי שלהם הוא שמונה עד עשר, תקרת ההנחה שלהם היא 50,000-150,000 שקלים בהתאמה

אסנת קמחי:  ולכן מחירי הקרקע במקומות האלה שהשומה היא מאוד גבוהה, ההנחה היא מאוד נמוכה

אסנת קמחי:  שמונה תקרת ההנחה היא 150,000 שקלים, תשע היא 100,000 שקלים, עשר 50,000 שקלים

אסנת קמחי:  זה בתקנות רמ"י, החלטות מועצת רמ"י

מיכאל ביטון: אבל אפילו לא בתהליך חקיקה

מיכאל ביטון:  זאת אומרת מועצת רמ"י יכולה להתכנס ולשנות את זה אם היא רוצה

אסנת קמחי: במסגרת הטיפול שלנו בגליל אנחנו בדיונים עכשיו מול רמ"י ובוחנים את העניין הזה

אסנת קמחי:  אנחנו מבינים שיש איזושהי לקונה, ובוחנים את זה

אסנת קמחי:  לגבי סבסוד פיתוח הם מקבלים

מיכאל ביטון: האם בתוך הדיון הזה ברור שסוציואקונומי גבוה צריך לקבל פחות מסוציואקונומי נמוך

מיכאל ביטון:  אבל האם למשל, העובדה שזה בני המקום שחוזרים, שיש לזה איזה ערך של ישוב בר קיימא, של יציבות, של גני ילדים?     

אסנת קמחי: מאחר ויש שם וועדות קבלה אז אין פה עניין של בני מקום

מיכאל ביטון: אבל אפשר לתעדף אותם? אתה בן מקום בצורה מסוימת

אסנת קמחי: לא, אבל הוא עובר וועדת קבלה

אסנת קמחי:  וועדת קבלה תקבל את הבנים שלה קודם

מיכאל ביטון: אבל אי אפשר באותה החלטת מועצה לתעדף במגזר הכפרי בן מקום בסבסוד מסוים?     

אסנת קמחי: לא, אני אגיד לגבי הסבסוד

אסנת קמחי:  אנחנו נותנים לישובים הכפריים סבסוד פיתוח, לא קרקע

אסנת קמחי:  סבסוד פיתוח ניתן, קודם כל אמרת שמי שהוא שמונה-תשע פחות

אסנת קמחי:  פחות מה? אנחנו רוצים לתת את זה למשפחות באות לא למשפחות הקיימות ולכן אנחנו דנים עכשיו בנושא הזה של השינוי של התקנה הזאת שלהחלטת המועצה

אסנת קמחי:  לגבי סבסוד הפיתוח, תראה מיכאל, בסוף כשרוצים לקנות מגרש חצי דונם, ומכרו בישוב בית בשלושה מיליון שקלים, השומה היא בהתאם

אסנת קמחי:  אז גם אם ניתן הנחה בקרקע וגם אם ניתן הנחה בפיתוח, עדיין המחיר הוא גבוה

אסנת קמחי:  הסיפור במשגב הוא כפול, גם כמות המגרשים שנשארה שם לשיווק היא קטנה

אסנת קמחי:  ולכן אנחנו גם הולכים למהלך נוסף של להקטין את גודלי המגרשים

אסנת קמחי:  לא חייבים חצי דונם, אפשר גם רבע

אסנת קמחי:  וזה מהלך משולב

מיכאל ביטון: אני בארבעת השנים האחרונות לפני שבאתי לפה, מכרתי רבע דונם בירוחם ב-120,000 שקלים עם השיכון ועם רמ"י ואנשים בנו 100 מ"ר על רבע דונם, שזה לכל הדעות לזוג צעיר זה סלון פלוס שניים-שלושה חדרים, ויש לו זכאות בקומה השנייה לעוד 80-100 מ"ר בעתיד, ובנו את הבתים האלה ב-800,000-00,000 שקלים

מיכאל ביטון:  ואולי גם גג גן, שש יחידות על דונם

מיכאל ביטון:  אבל לארבע אנשים יהיה גינה, ויש שני אנשים שלא רוצים גינה, מרפסת גבוהה, נוף, זה גם לא פחות טוב

אסנת קמחי: נעשה את זה מודרג, נתחיל מזה שלכל אחד תהיה גינה, ארבע לדונם גם בסדר

מיכאל ביטון: תלכו לירוחם, תראו וילות של רבע דונם בפחות ממיליון שקלים

מיכאל ביטון:  אבל אני לא מבין למה משרד השיכון לא עושה את זה

אסנת קמחי: את מה?:     

מיכאל ביטון: את הווילות ברבע דונם

אסנת קמחי: המועצה האזורית לא מסכימה בשלב הזה

אסנת קמחי:  אנחנו על זה

מיכאל ביטון: המועצה לא מסכימה , אבל העיריות שמסכימות

מיכאל ביטון:  זה דיור בר השגה

מיכאל ביטון:  אם היו נותנים לאנשים רבע דונם צמוד קרקע בגליל ובנגב, מאות אלפים היו באים, כי זה גם זול, גם קטן, וגם עלות התפעול של הבית

מיכאל ביטון:  וגם בית צומח

מיכאל ביטון:  מי לימד אותנו? אריק שרון

מיכאל ביטון:  הוא שם 60 מ"ר על רבע דונם, וזכאות של עוד 60 מ"ר בעתיד

אסנת קמחי: זה הסיפור של הפרה והעגל

אסנת קמחי:  המדינה רוצה

מיכאל ביטון: יש עגל

שי קרפ: אני חושב שאנחנו בכיוון התכנוני הזה

מיכאל ביטון: אני ישבתי עם שר השיכון, והוא רוצה לעבוד

מיכאל ביטון:  אבל אין ייאוש בעולם

מיכאל ביטון:  אני שומע בעולם הדיור כאילו ייאוש, ואני חושב שאפשר להוזיל את הבתים, אבל חייבים להטיל ספק בשיטות העבודה

מיכאל ביטון:  זאת הבעיה שלנו, שאנחנו רוצים לפתור את אותה בעיה באותה פעולה שעשר שנים לא הצליחה

מיכאל ביטון:  כל הנואמים שהצף ושיווקים, היינו בשנת שיא של 100,000-120,000 שיווקיים

מיכאל ביטון:  זה לא יציל אותנו, צריכים מתודות, שיטות אחרות

רועי שיין: אם יש יורשה לי להשלים ברשותך

רועי שיין:  ראשית, להתייחס לנושא מדרג הסוציואקונומי שמונה תשע עשר וכו', כמו שאסנת ציינה מדובר על האוכלוסייה הקיימת, ולא על האנשים שרוצים להיכנס, החבר'ה הצעירים שמחכים להזדמנות להגיע ולהתיישב שם, ואלה אנשים בסקאלה אחרת ולכן צריך להסתכל גם על העידוד הזה

רועי שיין:       דבר שני, קצת לחבר אתכם לשטח

רועי שיין:  הישובים מזדקנים, הגנים נסגרים, ההורים נאלצים לממן פתיחה של גנים, הנה אחותו הקטנה של עמית גני חובה וטרום חובה, כי פשוט אין ילדים בשכבות

רועי שיין:  ולכן כיום, עכשיו תיארתי את 150 המשפחות

רועי שיין:  לא מעט משפחות צעירות של בנים ממשיכים מחכות לאיזושהי בשורה בחודשיים-שלושה הקרובים

רועי שיין:  לא רק משפחות על הגדר כרגע- - -      

מיכאל ביטון: מה הבשורה שאתה מחכה לה?     

רועי שיין: ראשית אני רוצה לחזק את הממשלה ואת המדיניות החדשה, שלפחות אנחנו מבינים, שקורית עכשיו, אולי זה חלק מהשיח שעכשיו תיארו

רועי שיין:  עברו שתי החלטות ממשלה חשובות, לעדכון מפת האזור העדיפות הלאומית כנראה עד סוף אפריל

רועי שיין:  אחת לסבסוד של הפיתוח, והשני באופן כללי להחזרת ההנחות

רועי שיין:  אנחנו מאוד מקווים שיקרה משהו בכיוון הזה בחודשיים-שלושה הקרובים

רועי שיין:  תיארו פה את תקרת ההנחה של 450,000 שממנה גוזרים את ההנחות, גם פה זו תקרה שכבר עשור לא עודכנה ולא משקפת את המחירים, לצערנו, שקיימים היום

מיכאל ביטון: 	 	אם היו אומרים תקרת הנחה של מיליון, היית מקבל גם לסוציואקונומי גבוה עוד 300,000 ולא 100,000-150,000

רועי שיין: בדיוק כבוד יושב הראש

רועי שיין:  וזו העת אני חושב, יש פה אמנם שבר גדול- - -     

מיכאל ביטון: יש לו בינתיים בית, איפה לישון? כי אני דואג

רועי שיין: כרגע אנחנו אצל ההורים, אבל בשביל שנדאג לעמית, לעשות את השינויים הנדרשים, ולתת לנו אפשרות להתיישב- - -     

מיכאל ביטון: הוא תמיד מוזמן לירוחם

מיכאל ביטון:  יש לי צריף של שביליסטים, אם הוא מוכן להיות מטייל הוא ישן בחינם

מיכאל ביטון: תנסו לחשוב על בני המקום, כאילו בן ממשיך אבל זה לא בן ממשיך

אסנת קמחי: לא צריך, כי הוא מתקבל

מיכאל ביטון: לא ההתקבלות, התיעדוף בסבסוד

אסנת קמחי: איזה תיעדוף בסבסוד? מי שמתקבל בוועדות קבלה, מאחר וזה ישוב באזור עדיפות לאומית, אנחנו מסבסדים לו את הפיתוח

אסנת קמחי:  נקודה

אסנת קמחי:  והוא גם מקבל הנחות קרקע

מיכאל ביטון: אבל יש תקרה

אסנת קמחי: ברור שיש תקרה, אבל אני רוצה להגיד משהו אחר, אני אשאל אותך רגע, אתה תבנה על רבע דונם?     

רועי שיין: בטח, איזו שאלה

אסנת קמחי: זה הכל, אז פתרנו את העניין

אסנת קמחי:  אם הם יהיו מוכנים להוזיל את מחיר הקרקע, ולצופף עוד מגרשים

מיכאל ביטון: אתם עושים חשיבה, אדם שחזר הביתה ויגור עם ההורים שלו, תאמיני לי זה פחות עובדים זרים במדינה, זה יותר ערבות הדדית, זה גן ילדים שלא נסגר

מיכאל ביטון:  ועבור בן הישוב, שחזר הביתה, לסבסד אותו טיפה יותר ממישהו שהוא לא בן הישוב

מיכאל ביטון:  נראה לי שעשינו את זה לאורך השנים

אסנת קמחי: אין בני מקום בכפרי בגלל וועדות קבלה

מיכאל ביטון: לא, יש בן ממשיך

מיכאל ביטון:  שהוא זכאי

אסנת קמחי: בן ממשיך זה במושבים, זה רק על הנחלות

מיכאל ביטון: 	אבל זה לא הקדוש ברוך הוא אמר שאין בני מקום בישובים קהילתיים, זה בני אדם קבעו את זה, זה לא אלוקים, זה לא תורה מסיני

מיכאל ביטון:  בגלל שאני אמרתי להטיל ספק בכל רעיון, זה לשאול את כל השאלות, לא לקבל מוסכמות שהעולם כמנהגו נוהג

מיכאל ביטון:  אז רועי, אולי פה נפתח חשיבה מיוחדת, ותודה שבאתם

מיכאל ביטון:  ישראל נסימי, אתה קיבלת זכות דיבור אבל אתה לא היית פה ואז ביטלנו לך אותה

מיכאל ביטון:  אתה קשור לרב נסימי?     

ישראל נסימי: במקרה הבן

מיכאל ביטון: יש לך זכויות גדולות

מיכאל ביטון:  אתה יכול לספר משהו על אבא שאנשים ידעו?     

ישראל נסימי: אבא שלי אדם צדיק שמה שהוא עושה משחר נערותו, זה לדאוג לעם ישראל, בגדול

מיכאל ביטון: טוב, סיכמת את זה

מיכאל ביטון:  תמשיך

ישראל נסימי: אני תושב כפר התבור, חבר בגרעין רמת ארבל, אנחנו מהווים קבוצה מאוד גדולה של מאות משפחות, הרבה מהן לא מהגליל, אלא ממרכז הארץ אזור ירושלים, שמעוניינות לבוא לגור בגליל

ישראל נסימי:  אני גר בגליל וזה קסם של מקום

ישראל נסימי:  רק יש קונפליקט קטן שצריך לפתור, והרוח הציונית שיש פה מחבר הכנסת מיכאל ביטון יכולה לפתור את זה

ישראל נסימי:  הקונפליקט הוא שעלות הקרקע ועלות הבתים יקרה מאוד אל מול המשכורות הקיימות בגליל

ישראל נסימי:      לאשתי אין שום בעיה להשתכר קצת מעל המינימום כשאני משתכר משהו ממוצע, אין לנו בעיה עם זה, רק הבעיה שעם כאלה משכורות לקנות בית בגליל אין לנו אפשרות

ישראל נסימי:  זה פער שצריך לפתור ברמת הרגולציה ואני מאמין שאפשר לפתור את זה

ישראל נסימי:  יש מאות משפחות שחברות בגרעין רמת ארבל שמעוניינות לבוא מהמרכז לגליל

ישראל נסימי:  יש לנו טייס בקבוצה, ומהנדסים בקבוצה

מיכאל ביטון: איכות קהילתית היא לאו דווקא טייס

מיכאל ביטון:  יכול להיות גולנצ'יק כזה

ישראל נסימי: בגלל שאתה מכיר את הרקע המשפחתי שלי, אתה יודע שזה לא אישיו

ישראל נסימי:  המשפחה גדלה בשדרות במבנים יבילים, סוג של שיכונים וזה היה בסדר, זו הייתה אחלה קליטה שבעולם

ישראל נסימי:  זו הזדמנות שאפשר לעשות אותה גם בגליל, לעשות מבנים שקודם יקלטו את המשפחות כגרעין ראשוני, אחרי שאנשים יגורו שם הם כבר לא יצאו משם

ישראל נסימי:  אנשים מעוניינים לבוא לגור בגליל, ואין אפשרות כרגע

ישראל נסימי:  אני גר בגליל תחתון, אין בכל הישובים כמעט הפשרת קרקעות, עד שיש מכרז על 30 בתים יש 300 מתמודדים והמחירים בשמיים

ישראל נסימי:  אז הפתרון שאני מציע זה פתרון שדיברו עליו, קודם כל דברים שהם בזול ואנשים יבואו לזה- - -     

מיכאל ביטון: אני רוצה לחדד את הדבר שעולה

מיכאל ביטון:  בעצם מה שאתה מציע זה שמחוסרי דיור הלכו לקנות בית ברמת ארבל

מיכאל ביטון:  אפשר לשפוט את האירוע מה המצב הסוציואקונומי של אותו ישוב? או מה המצב הסוציואקונומי או הכלכלי של אלו שרצו לקנות את הבית

מיכאל ביטון:  אם ילכו לפי הישוב, הרבה ישובים קהילתיים מבוקשים ולכן שווי הבית יקר ואז המגרש שלך יהיה יקר

מיכאל ביטון:  השאלה, אני שואל אתכם המינהל ואת אסנת

מיכאל ביטון:  אותו צעיר מחוסר דיור ממרכז הארץ, שהוא עכשיו עובד סוציאלי או מורה ומרוויח 7,000 שקלים

מיכאל ביטון:  האם דרך העובדה שההכנסה שלו נמוכה, אי אפשר יהיה לתת לו סבסוד הרבה יותר גבוה כשהוא בא לישוב כפרי, ולא לפי מצב הישוב עצמו אלא לפי מצב האדם שפונה לקנות את המגרש?     

ישראל נסימי: אני אוסיף לשאלה של חבר הכנסת מיכאל ביטון

ישראל נסימי:  אנחנו רואים שיש מכרזים לבני מיעוטים שהם לא רבע מחיר, אלא הרבה פחות מרבע מחיר

ישראל נסימי:  לעשות את זה אפשר לעשות ויודעים לעשות, השאלה האם יש הזדמנות לעשות את זה

שי קרפ: כבוד יושב הראש, אין ישוב רמת ארבל

שי קרפ:  לא קיים ישוב רמת ארבל

ישראל נסימי: ישוב שאריק שרון אישר לפני 20 שנה ובעזרת ה' תקום

מיכאל ביטון: יש סמל ישוב

מיכאל ביטון:  מדינת ישראל לוקח לה זמן לממש חזון

מיכאל ביטון:  בן גוריון אמר על ארגז עץ במעברה בירוחם בט"ו בשבט, שהישוב יהיה 10,000 איש

מיכאל ביטון:  בן גוריון עליו השלום

מיכאל ביטון:  ב-2014 קיבלתי מכתב שאנחנו 10,000 איש

מיכאל ביטון:  רמת ארבל הוא סמל ישוב קיים במוסדות התכנון

מיכאל ביטון:  לא קם ישוב אבל אם רוצים לקדם, אפשר

מיכאל ביטון:  מה קורה עם זה, אסנת?     

אסנת קמחי: קודם כל אם רוצים לקדם ישוב, זו החלטת ממשלה

אסנת קמחי:  הממשלה צריכה להחליט אם היא מקדמת את רמת ארבל , וצריכה לחשוב גם מה יהיה עם טבריה לידה, למשל

מיכאל ביטון: יש החלטה?     

אסנת קמחי: יש טיוטות, אין עדיין החלטה

אסנת קמחי:  צריך לזכור, חלק גדול מהקרקע ברמת ארבל היא קרקע פרטית, אז גם זה עושה בעיה בהקמת הישוב

מיכאל ביטון: אין החלטת ממשלה על הישוב הזה?     

אסנת קמחי: אם רוצים להקים את הישוב, צריך לעשות החלטה חדשה

מיכאל ביטון: למה?     

אסנת קמחי: לפי ההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה, בחלוף עשר שנים צריך לחדש את ההחלטה אם לא קרה איתה כלום

אסנת קמחי:  עכשיו לגבי מה שאמרת לגבי הסבסוד, תראה מיכאל, אפשר לשקול את זה, השאלה היא לאיזה בוכהלטריה אנחנו נכנסים ולמה

אסנת קמחי:  בסוף, מי שמקבל את התושבים בישובים הכפריים זה וועדות הקבלה

אסנת קמחי:  בדרך כלל הם קולטים את המשפחות שלהם, אנחנו מסבסדים את הפיתוח לשכונה על פי החלטות הממשלה

אסנת קמחי:  זאת אומרת, אם הישוב קרוב לגבול, לא מבוקש, קשה להביא לשם משפחות כי יש שם בעיות בטחונות, הטופוגרפיה גבוהה, אנחנו מסבסדים אותו בסכומים יותר ניכרים, מאשר ישוב שנמצא קרוב למרכז הארץ

אסנת קמחי:  זה ממה לא משנה אם החבר רוצה ללכת לזרעית, ולא משנה מה מצבו הכלכלי, הוא יקבל סבסוד מאוד גבוה, הוא ישלם אפס על הקרקע, ואנחנו ניתן לו 190,000 סבסוד לפיתוח

מיכאל ביטון: כמה שווה הקרקע?     

אסנת קמחי: אפס

אסנת קמחי:  הוא יכול לקחת דונם בזרעית, לא חצי דונם, ב-200,000 שקלים שזה פחות או יותר הפיתוח אחרי סבסוד

ישראל נסימי: ואיפה הוא יעבוד? שאלה קטנה, יש ילדים להאכיל

ישראל נסימי:  זה חשוב כי אם זורקים את האנשים לזרעית לפה לשם- - -     

אסנת קמחי: מדיניות הממשלה היא לפזר את האוכלוסייה למקומות שהממשלה מעדיפה

אסנת קמחי:  נכון שיש פה הרבה היבטים של תעסוקה וכו'

אסנת קמחי:  אמר קודם יהודה, עשינו תוכנית בחבל אילות שנקרא בית קטן בערבה

אסנת קמחי:  הצלחנו להביא 250 משפחות, גם שם אין תעסוקה

אסנת קמחי:  בסוף הקורונה לימדה אותנו שאפשר לעבוד מהבית, אפשר לעבוד מרחוק

אסנת קמחי:  מי שרוצה לגור במרכז הארץ, וחושב שהוא יקבל סבסוד וקרקע בכלום מחיר, לא נראה לי שזה אפשרי

מיכאל ביטון: יש לי שאלה, נניח ואת ממשיכה את השיטה הקיימת הנהוגה, הרי ברגע שמקום כמו מנוף הכלכליות שם הגיע לתקרה, זאת אומרת המינהל ירוויח שם כסף

מיכאל ביטון:  שווי הקרקע כל כך גדול שההכנסות שלו בגין השיווקים האלה יהיו גדולות יותר מהוצאות הפיתוח שלו

מיכאל ביטון:  אז יש פה כלכליות

מיכאל ביטון:  ואז באים ואומרים נכון, זה אשכול שמונה-תשע

מיכאל ביטון:  אבל אדם התקבל בוועדת קבלה והוא מראה לוועדת הקבלה שההכנסה שלו נמוכה מ-10,000 שקלים, הוא יוכל לקבל פרמטר נוסף לסבסוד, מעבר לאותם 150,000

אסנת קמחי: אם אחרי שנקטין את גודל המגרשים ונדאג לזה שהם יקבלו את ההנחה בקרקע, והם יקבלו את הסבסוד, ומחיר הקרקע המפותחת בסוף יהיה 200,000 שקלים, זה כלכלי או לא? אתה תשלם 200,000 שקלים על קרקע מפותחת?     

מיכאל ביטון: בוודאי

מיכאל ביטון:  אבל עכשיו זה 1

מיכאל ביטון: 2 מיליון

מיכאל ביטון:  אם תגיעי למספרים כאלה אנחנו לא צריכים שום פתרון אחר

מיכאל ביטון:  אבל אם לא, להוסיף לכם דרגת חופש שנובעת מהיקף ההכנסה של האדם בזמן שהוא קונה את המגרש

מיכאל ביטון:  להגיד שנשארים עם המפתחות הרגילים, משנים את התקרה במקום 400,000 ל-800,000 זה מגדיל למטה את המספרים, ועוד איזה שפיל שנובע מבעלי הכנסה נמוכה

מיכאל ביטון:  הרי אתה רוצה מורים ועובדים סוציאליים שיגורו שם ולא רק אנשי הייטק, והם באמת לא יכולים להביא 1

מיכאל ביטון: 2 מיליון, לעולם הם לא יביאו 1

מיכאל ביטון: 2 מיליון למגרש

מיכאל ביטון:  יש אינטרס של המדינה להביא את אנשי החינוך למקומות כאלה

מיכאל ביטון:  הם לא יבואו ב1

מיכאל ביטון: 2 מיליון

מיכאל ביטון:  רק בעלי הון יקנו מגרשים שם

מיכאל ביטון:  תחשבו גם על הרעיון הזה בעתיד

מיכאל ביטון:      אנחנו לקראת סיום הדיון

מיכאל ביטון:  אסנת בנימין, בבקשה

אסנת בנימין: היי, שמי אוסי בנימין, צבא הגנה לעצים, עצים למען אקלים

אסנת בנימין:  אני רוצה להכיר לכם משהו שעובד מתחת לפני השטח של כל מה שקורה

אסנת בנימין:  כולנו חושבים שהוא סביבתי, אבל הוא לאומי

אסנת בנימין:  ניהול קרקעות המדינה בלי הרבה חוכמות על ידי אמנה בין לאומית, אמנת המגוון הביולוגי השתלטה וכבשה את הכל

אסנת בנימין:  היא מונעת נטיעת עצים מיטיבים, היא דורשת כריתת עצים מאוד רחבה

אסנת בנימין:  אם אתן דוגמה מהם הסקרים שהם עשו בירוחם, וזה נעצר רק בזכות הרעש והבלגן שעשיתי, הם עשו את זה ב-2019, הם דרשו מהם לכרות את יער ירוחם, כי טענו שהעצים לא מקומיים

מיכאל ביטון: מי זה הם?     

אסנת בנימין: אנשי אמנת המגוון הביולוגי

אסנת בנימין:  כרגע זה עמותות, החברה להגנת הטבע- - -      

מיכאל ביטון: סליחה, גברתי, למה את מביאה את זה לוועדה הזאת?     

אסנת בנימין: הבת שלי שרתה בדרום תקופה, אני גדלתי בבאר שבע, אני אוהבת את המדבר

אסנת בנימין:  התחושה שזה אזור מעבר מנקודה לנקודה, אתה עובר באזורים צחיחים ובוערים מחום

אסנת בנימין:  אני אגיד לכם שבאזורים עם אקלים הרבה יותר נוח, היה ייעור בטחוני

מיכאל ביטון: הדיון פה הוא על התיישבות, וצעירים ומשפחות

אסנת בנימין: זה בדיוק העניין, יש דברים שאתם לא יודעים שקורים

אסנת בנימין:  הם יושבים בוועדות, והם מונעים

אסנת בנימין:  מנהלים את המסדרונות האקולוגים, את שמורות הטבע שאסור לציבור כמעט להיכנס בהם, לשמורות הטבע

מיכאל ביטון: אסנת את באת לוועדה הלא נכונה, תלכי לוועדת איכות הסביבה, תלכי למשרד הפנים, לתכנון

מיכאל ביטון:  אם תרצי פעם לדבר על בעיה ספציפית שפוגעת בנגב ובגליל, אבל זה לא הנושא עכשיו ובאופן חריג למרות שזה לא הוא אני נותן לך שתי דקות להשלים את הדברים שלך

אסנת בנימין: הניהול שלהם מנהל את הוועדה המחוזית בדרום, הוועדה המחוזית בדרום חושבת ששני פרפרים ולטאה שיש להם את כל שטחי שמורות הטבע, יותר חשובים מהציבור שרוצה לחיות שם

אסנת בנימין:  כי מי שמנהל את הסביבה בוועדות זה אנשי אמנת המגוון הביולוגי, והם רמסו את פקודת היערות

אסנת בנימין:  הם מחקו אותם

מיכאל ביטון: הצלחת לבלבל אותנו

מיכאל ביטון:  צבא הגנה לעצים, אבל הסביבתיים מעצבנים אותך

אסנת בנימין: אז אני אגיד לך שזה לא סביבתי, זה לאומי

אסנת בנימין:  אם תראה את המפה שיושבת במוזיאון לטבע שזה המקדש של הכספים הזרים ושל אמנת המגוון הביולוגי

אסנת בנימין:  הם רואים את כל האזור מבאר שבע דרומה מנותק

מיכאל ביטון: רק עם בעלי חיים, לא עם בני אדם

מיכאל ביטון:  מזל שאין להם סמכויות עדיין

אסנת בנימין: יש להם סמכויות

אסנת בנימין:  הם יושבים היום בכל וועדות התכנון

אסנת בנימין:  הם ניסו להשתלט על ירוחם, עשו קול קורא, אנחנו נותנים לכם כסף וכדי שתחזירו לנו אותו, אנחנו נעשה לכם את הסקר

אסנת בנימין:  בסקר הם הסבירו כמה חשובים שלושה פרפרים, הם דרשו מהם

אסנת בנימין:  הם מביאים את הכסף של ההשקעות גם

אסנת בנימין:  זה כאילו אמנה סביבתית, זו אמנה כלכלית שהאינטרסים שלה לאומיים, זה כיבוש המדינה- - -      

מיכאל ביטון: אבל איזה גוף, את אומרת אמנה

מיכאל ביטון:  עמותה מסוימת? שם מסוים?     

אסנת בנימין: רשות הטבע והגנים, המדען הראשי

מיכאל ביטון: אז את אומרת שיש בעיה בחברה להגנת הטבע, ואיפה עוד?     

אסנת בנימין: רשות הטבע והגנים, משרד להגנת הסביבה משאבי טבע

אסנת בנימין:  הם השתלטו על וועדות הייעור, הם השתלטו על הוועדה החקלאית

מיכאל ביטון: אני חייב להגיד לך גילוי נאות אני עבדתי שבע שנים בחברה להגנת הטבע

אסנת בנימין: מתי?     

מיכאל ביטון: מתישהו

אסנת בנימין: זה חשוב

מיכאל ביטון: בין 1991-1997

אסנת בנימין: משהו זר השתלט על הניהול- - -     

מיכאל ביטון: יש איזונים בין שמירת טבע וסביבה, לבין סביבה ופיתוח

מיכאל ביטון:  וירוחם שהשתמשת בה כדוגמה יש לה מרחבי טבע אדירים שחייבים להיות שמורות טבע

מיכאל ביטון:  גם החלמוניות וגם המכתש, ויש לנו גן לאומי ושתלנו אלפי עצים בירוחם

מיכאל ביטון:  אף אחד לא הפריע לנו לשתול עצים

מיכאל ביטון:  הבעיה בעצים בירוחם זה לא החבר'ה שאת מדברת, זה ההשקיה והתחזוקה

מיכאל ביטון:  ואגב, אחד הבעיות של עצים זה שאף אחד לא רוצה לשים עצי זית ועצים עם פריחה, ואז אין דבש

מיכאל ביטון:  צריך לשים הרבה עצים עם פרחים כדי שיהיה הרבה דבש במדינה

אסנת בנימין: צריך לנטוע את כל סוגי האקליפטוס שהם גם עומדים במצבי עקה ודורשים מינימום השקיה

מיכאל ביטון: תודה רבה לך אסנת, דבריך נשמעו, אני מסכם את הישיבה

מיכאל ביטון:  ראשית, אני מודה לכל המשתתפים

מיכאל ביטון:  תהייה ישיבת מעקב, אני מקווה שייווצר פה גם שולחן עגול ממשלתי להתיישבות, ומעת לעת נעשה בקרה על כל מה שהוחלט מעבר לדרישה שלנו למכתבים במועד ובזמן שהגדרנו מכמה משרדי ממשלה על סוגיות ספציפיות, הוועדה גם תצא לשטח ותראה את הדברים בעיניים

מיכאל ביטון:  אנחנו מאמינים גדולים בשטח ובעשייה

מיכאל ביטון:      כמה משימות לסיכום

מיכאל ביטון:  אחד, הוועדה מבקשת ממשרד השיכון לבחון מדוע הוא מסבסד מגרשים לבני ביתך להגרלות ובמכרזים בתוך עלויות הפיתוח עבור אנשים שיש להם יותר מבית אחד, במגזר העירוני

מיכאל ביטון:  הוועדה קוראת למשרד השיכון להעביר את אותו סבסוד רק למי שאין לו בית

מיכאל ביטון:  למי שיש לו בית ישתתף בעדיפות שניה וישלם מחיר טיפה יותר גבוה ללא סבסוד פיתוח

מיכאל ביטון:  אין סיבה שנסבסד אנשים עם בתים ולא נעביר יותר סבסוד בתקופה של יוקר המחיה, לחסרי בית שקונים מגרש ראשון

מיכאל ביטון:  על זה אני רוצה תשובה ממשרד השיכון, עוד פעם לא קיבלנו נציג של המגזר העירוני, בדיון הבא אנחנו נדרוש מהמנכ"ל עצמו להיות פה, שיכבד אותנו בנוכחותו וייתן תשובות

מיכאל ביטון:  אמל, אתה גם תעביר את זה לראש מטה השר

מיכאל ביטון:      אנחנו מבקשים מרמ"י ומשרד השיכון לפתח את הרעיון של קבוצת רוכשים וקבוצת רכישה עבור גרעיני התיישבות במגזר עירוני כדי לאפשר להם לגור ביחד, ולאפשר את המסלול הזה

מיכאל ביטון:  אם יום אחד נגיע לחלומות היפים ששלומית הציגה, של דיור שיתופי, זה יהיה עוד יותר טוב

מיכאל ביטון:  אבל בינתיים בוא נעזור לקבוצות שרוצות לגור ביחד במגזר העירוני, לקנות אדמה במסלול עמותות, משהו כזה, ללוות אותם, זה יכול להיות דבר נפלא

מיכאל ביטון:      מבקשים מכתבים ממשרד השיכון, ממשרד ההתיישבות, מנגב גליל, שבו ידווח לנו מה הם עשו למען גרעין הראל בשבועיים הקרובים כולל פתרונות הקצאת כספים, שחרור כספים שהוקצו, ואני מבקש מהמנהיגה שרת ההתיישבות להציק לכולם ב-12 בלילה בנושא הזה, להקים את עיר אובות

מיכאל ביטון:  אולי אם נקרא לזה עיר אהבות היא תפעל, אבל אני מאמין שהיא תשמח לעזור בדבר הזה

מיכאל ביטון:      פגשנו גם נציג של הקהילה החרדית, וצריך לזכור כשאנחנו מדברים בגנאי של הקהילה החרדית, כבר יש עשרות אלפי בני הקהילה החרדית שעשו צבא

מיכאל ביטון:  מתוכם 15,000 בוגרי נצח יהודה ועוד עשרות אלפים בשנים האחרונות של מסלולים, ישיבות הסדר חרדיות שהקמנו, כבר ארבע ישיבות עם יונתן רייס ועוד הכשרות טכנולוגית וליווי

מיכאל ביטון:  ובעצם יש עשרות אלפי חרדים שעשו צבא, לכל מי שמתבלבל

מיכאל ביטון:  ויש לנו חוב מוסרי כפול אליהם

מיכאל ביטון:  כמו כל אדם הם זכאים לקורת גג, וכל שכן שהם עשו צבא

מיכאל ביטון:  והוועדה רשמה לפנינו את העובדה שאתם לא פוחדים מהאפשרות של כסיף כפתרון, ומבקשים ממשרד השיכון ורשויות התכנון לעבוד איתכם ספציפית כמו שעובדים פה עם גרעיני התיישבות, עם אותה קבוצה שלא פוחדת להיות מייסדת של כסיף, להתחיל לעבוד על הדבר הזה, כולל הרצון שלכם לצמודי קרקע

מיכאל ביטון:  זה לא חייב להיות חצי דונם, זה יכול להיות גם רבע דונם, 300 מטר, זה אחלה טוב לגינה

מיכאל ביטון:      הוועדה דורשת ממשרד השיכון והמנהל למצוא דרך, למשל לפי המקרה המיוחד של כפר ורדים, של עדיפות לבני מקום של 50% כפי שנעשה בערים אחרות

מיכאל ביטון:  ואם זה דורש שינוי החלטת מועצת מינהל או חקיקה בכנסת, להביא את תיקוני החקיקה

מיכאל ביטון:       לבחון את הפיילוט של מגורים שיתופיים כפי שהוצג כאן, ועוד נעמיק בו בעתיד

מיכאל ביטון:      להתמקד בישובים שיש בהם הגירה שלילית

מיכאל ביטון:  אבל החוכמה של הממשלה זה להגיד איפה פוטנציאל הגדילה שלה, ואיפה יש אדמות

מיכאל ביטון:  ואם יש בטבריה מקום ל-5,000 יחידות דיור, או ל-10,000 יחידות, לעזור לטבריה להיות אסטרטגית, והיא כבר שם

מיכאל ביטון:  יש לה מנהיגות רצינית לראשונה, יש לה החלטת ממשלה של תשתיות, וכל מה שהיא צריכה זה קצת רוח צעירה ויזמות וכמה קהילות צעירות

מיכאל ביטון:  אז, אור, משימות לטיפולכם

מיכאל ביטון:  תעשו משהו בטבריה, תספרו לנו בעוד חצי שנה שעשיתם משהו טוב

מיכאל ביטון:      הוועדה קוראת למשרד השיכון, למשרד ההתיישבות ולמשרד לנגב גליל, ולמשרד ראש הממשלה להכפיל פי חמש את התקציבים למתחמים זמניים למגורי צעירים

מיכאל ביטון:  גם במגזר העירוני וגם במגזר הכפרי, כהזדמנות לזוגות צעירים וסטודנטים להתחיל את החיים בשכירות נמוכה כאשר המתחמים הזמניים הם קרקע משתנה לכמה מחזורים של קליטה בקהילה

מיכאל ביטון:  כל זוג צעיר ייהנה מהקרוואן הזה ארבע-חמש שנים

מיכאל ביטון:  חיי המדף של הקרוואן הזה בתחזוקה נכונה 20-30 שנה, ואפשר לייצר שם מכפלות של מאות אחוזים של גרעיני התיישבות של בני המקום וחדשים, גם בעירוני, וגם בכפריים

מיכאל ביטון:  אם לא תקצו ב-2023 הרבה כסף למתחמים זמניים אז לא נוכל לעזור לכל מי שזקוק לנו

מיכאל ביטון:      לגבי הישוב מנוף בהרחבה

מיכאל ביטון:  רשמנו לפנינו את הדיון שמתנהל במינהל ובמשרד השיכון, לבחון את הדרכים והפרמטרים השונים לסיוע וסבסוד של הרחבות קהילתיות, כולל צמצום שטחי המגורים, עדיין צמודי קרקע עם גינה אבל לא בגודל של חצאי דונם

מיכאל ביטון:  וכולל בחינת פרמטרים, כמו תקרת הסבסוד שממנה נובע הכל, וכמו, אולי, פרמטר אחר, של גובה הכנסה למי שעבר מבחני כניסה והוא מקצוע נדרש כמו איש חינוך, עובד סוציאלי, או כל דבר אחר, שידוע שהכנסתו העתידית לא תאפשר קניה של מגרש ב1

מיכאל ביטון: 2 מיליון ועדיין ראוי וזכאי לגור בצפון

מיכאל ביטון:      הוועדה רשמה לפניה את הרעיון של רמת ארבל, אבל תצטרך את אורית סטרוק שתביא לך החלטת ממשלה עדכנית, כדי שגלגלי השיניים של תכנון הישוב הזה והאפשרות להקמתו באמת יהיו מעשיים, ולדעתי זה לא ישוב במחלוקת, כן תצטרכו להסדיר את היחסים עם טבריה ואת היכולת לעבוד ביחד

מיכאל ביטון:  פעם אמרו לי שיקימו את מרחב-עם וירוחם תמות, מרחב עם קם וירוחם חיה

מיכאל ביטון:  אז אם עובדים נכון הכל אפשרי, אבל זה דבר שתצטרכו לדעת איך לעשות אותו

מיכאל ביטון:  התנאי הראשון של רמת ארבל זה החלטת ממשלה, ואחרי זה יהיה אפשר לעבוד עליו כפרויקט

מיכאל ביטון:      אנחנו נעשה בקרה על כל מה שהוחלט כאן, והסיכום הזה יופץ למשתתפים

מיכאל ביטון:  ובסוף הרוח הציונית אומרת שגם בימים של מאבקים חברתיים, של דיון נוקב בחברה הישראלית, כמעט קרע בעם, שצריך לעצור את זה, את הקרע הזה, אבל הנה יש צעירים אידיאליסטים שהולכים לנגב ולגליל, מתנדבים, יוזמים, עובדים, אופטימיים, מנצחים את החסמים הבירוקרטים, וכל ניצחון של בירוקרטיה וכל תוצאה, תהיו גאים במה שעשיתם, ונהיה עוד גאים שעם דברים שעלו פה יתקדמו ונוכל לדווח עליהם בעוד חצי שנה ושנה, וזה יהיה באמת רווחת כולם

מיכאל ביטון:  תודה רבה לעוסקים במלאכה