ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 61, 2023-02-20 00:00

משה גפני: רבותיי, אנחנו מחדשים את הישיבה

משה גפני:  חבר הכנסת ולדימיר בליאק, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני

ולדימיר בליאק:  אני רוצה להתייחס למה שהיה פה בסוף הדיון

ולדימיר בליאק:  היה דיון חשוב

ולדימיר בליאק:  חבל שלא כל המומחים דיברו

ולדימיר בליאק:  אני רוצה חוות דעת של היועצת המשפטית לוועדה, אל"ף, עד כמה מקובל בסוף הדיון להצביע על החלטה של הוועדה שחברי הוועדה לא קיבלו אותה לפני

ולדימיר בליאק:  מדוע לא קיבלנו זכות להתייעצות סיעתית ומדוע לא קיבלנו רביזיה?     

משה גפני: לא ביקשתם

ולדימיר בליאק: ביקשנו

ולדימיר בליאק:  ועד כנמה מקובל להעלות לדיון להצבעה החלטה בניגוד גמור למה שקרה פה בוועדה? תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

ולדימיר בליאק: אני יכול לקבל תשובה מהיועצת המשפטית?     

משה גפני: בסדר

משה גפני:  רוצה שהיא תיתן חוות דעת? נדבר על זה

ינון אזולאי: אם אפשר לקבוע דיון על התשובה בעוד 60 יום

משה גפני: אדבר עם היועצת המשפטית

יצחק קרויזר: ועד 60 יום לא לדבר על זה בכלל

ולדימיר בליאק: זה לא צחוק, חברים

ולדימיר בליאק:  שיכורי כוח

ולדימיר בליאק:  איבדתם את זה לגמרי

ולדימיר בליאק:  מאוד אשמח כי זה היה אירוע מביך

ולדימיר בליאק:  לא מכבד את הוועדה, לא מכבד אותך

ולדימיר בליאק:  חבל מאוד שעשיתם את זה

ולדימיר בליאק:  ועדיין מאוד אשמח לקבל חוות דעת של היועצת המשפטית

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב-ראש, שים לב שאתה נענית לבקשתם, אתה מנהל דיון

אליהו (אלי) רביבו:  הם מבקשים לנהל דיונים כמו בשאר הוועדות באופן עקר

אליהו (אלי) רביבו:  כשהם מבינים מה המשמעות הם מבינים שהם שורפים שעות דיונים מאוד יקרות וגם זה לא מספיק להם

ולדימיר בליאק: לפי תקנון הכנסת הוא חייב

אליהו (אלי) רביבו: הוא לא חייב

משה גפני: אני לא שם

משה גפני:  רוצה שהיא תיתן תשובה אבל עכשיו אני בסעיף הזה

משה גפני:  ביקשת הצעה לסדר, העלית את העניין הזה

משה גפני:  נדבר על זה

משה גפני:  שיעור הריבית על הלוואות לדיור והריבית המשתלמת על-ידי הבנקים על כספים המופקדים בחשבונות עו"ש ובפיקדונות

משה גפני:  הגישו על זה רבים מחברי הוועדה לגבי הנושא הזה - בקשה

אורית פרקש הכהן: זה המכתב שלי

ינון אזולאי: עכשיו זה שלך? אמרנו שזה שלנו

ינון אזולאי:  החתמת אותנו כדי שזה יהיה שלנו

ינון אזולאי:  לא נעים שאת לוקחת את זה לך

ינון אזולאי:  סתם

ינון אזולאי:  אתם סתם בדיכאון

אורית פרקש הכהן: לא, אנחנו לא סתם בדיכאון

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אורית פרקש הכהן, את הראשונה מבין החותמים

משה גפני:  למען הצדק - זה עלה כאן בוועדה

משה גפני:  אני העליתי את זה, גם ינון ואחרים רבים

משה גפני:  הנושא הזה היה בסדר-היום

משה גפני:  את היית קטליזטור יחד עם כל החברים ולבקשתך הדיון הזה נדחה כמה פעמים וגם בגלל בנק ישראל

משה גפני:  וגם היום המפקח לא יגיע

משה גפני:  הם אומרים שהם עוסקים בעניין הריבית

משה גפני:  לא רוצים לדחות את זה יותר

משה גפני:  לכן אני מאשר לך את הבמה וגם – למרות שלא אוהב את המצגת שאת רוצה

משה גפני:  תודה רבה

אורית פרקש הכהן: אדוני היושב-ראש, קודם כל תודה על ההזדמנות

אורית פרקש הכהן:  העברתי לך עותק עם כל החתימות

משה גפני: תודה רבה

אורית פרקש הכהן: תודה על הדיון החשוב הזה ואני מודה לכל החברים גם מהקואליציה וגם מהאופוזיציה – אומר את השמות – כולם הצטרפו - חברי הכנסת ינון אזולאי, פינדרוס, מיכל שיר, ולדימיר בליאק, אוריאל בוסו, אחמד טיבי, אלי דלל, אלי רביבו, ואנו מקיימים כאן, אדוני היושב-ראש, ובתמיכתך דיון מאוד חשוב שנוגע ביוקר המחיה

אורית פרקש הכהן:  אני שמחה לשמוע שגם כשהייתי בממשלה חברי כנסת מהוועדה ובכלל העלו את הנושא הזה אבל חושבת שבחודשים האחרונים הוא קיבל חשיבות יתרה

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה להציג פה גרף אחד שהכנו, שמספר את כל הסיפור

אורית פרקש הכהן:  אנו רואים, אדוני היושב-ראש, סיפור שלא ייאמן: בעוד שהריבית במשק מזנקת בגלל כל מיני סיבות, בגלל האינפלציה, בגלל הרצון של מדיניות מוניטרית של בנק ישראל בעצם לצמצם את הגברת הצמיחה של תושבי ישראל אנחנו רואים פה תמונה מאוד ברורה ומיוחדת מהגרף הזה שיש לה צדדים שליליים על כלכלית ישראל אבל סיפור צרכני מאוד משמעותי

אורית פרקש הכהן:  אנו רואים שבעוד שריבית בנק ישראל עולה ומזקנת, ואנחנו מדברים בחודש האחרונים על שבע העלאות ריבית, והיום, אדוני היושב-ראש, יחליט בנק ישראל ככל הנראה על עלייה שמינית במספר של ריבית בנק ישראל – בעוד שריבית בנק ישראל עולה אנחנו לא רואים את הבנקים במדינת ישראל מעלים את הריבית שהם משלמים לאזרח במדינת ישראל על הכספים שמופקדים בחשבונות שלו

אורית פרקש הכהן:  רואים את הציבור, את האזרחים מפקידים מאות מיליארדי שקלים בבנקים במצטבר, אבל כשהם באים לדבר אל הבנקים ושואלים אותם האם אנחנו יכולים לקבל ריביות יותר גבוהות על הכספים שלנו שמופקדים אצלכם מדי יום – קודם כל בפיקדונות בטווח קצר הבנקים די ממאנים להעלות את הריבית, ואם נותנים העלאה בריבית, זה לפיקדונות של שנה או יותר

אורית פרקש הכהן:  כך אנו מוצאים את האוכלוסייה המוחלשת במדינת ישראל, מצד אחד הבנקים מדי ערב, מדי יום יכולים להפקיד מאות מיליוני שקלים בבנק ישראל ולקבל את הריביות האלה שאתה רואה, אדוני היושב-ראש

אורית פרקש הכהן:  הריבית הנמוכה היא ריבית בנק ישראל שהבנקים מקבלים אות אוטומטית מדי יום, כשהם מפקידים את כספי הפיקדונות שלהם בבנק ישראל, בעוד שהציבור לא רואה זאת בכלל

אורית פרקש הכהן:      יש לנו פה עניין שבעוד שהיינו מצפים לראות שהציבור ייהנה מעליית הריבית הזאת- - -     

משה גפני: מה את מראה בשקף הזה?     

אורית פרקש הכהן: אנו רואים בשקפים האלה את הזינוק בחודשים האחרונים בריבית בנק ישראל

אורית פרקש הכהן:  אראה לכם את הגרף הזה מודפס

משה גפני: יש לי אותו

משה גפני:  אבל כשהריבית הייתה נמוכה, זה היה כשהייתי יושב-ראש ועדת הכספים

משה גפני:  לא כתוב

אורית פרקש הכהן: העללות הריבית הן החלטות מקצועיות של בנק ישראל, שנובעים מאירועים גיאו פוליטיים גדולים - מהמשבר באוקראינה, מהמלחמה ברוסיה, מהתופעות של אחרי הקורונה, בתקופה שגם אתה היית בקואליציה

אורית פרקש הכהן:  יש אינפלציה בעולם

משה גפני: אצלי לא היתה – בנק ישראל לא החליט על העלאת ריבית

משה גפני:  לא זוכר

משה גפני:  אירוע כזה לא היה

משה גפני:  אולי היו בעיות גיאופוליטיות

משה גפני:  אצלי לא הייתה העלאת ריבית

אורית פרקש הכהן: גם הפד האמריקאי כפי שאתה יודע, מעלה ריבית

אורית פרקש הכהן:  עושים את זה בכל העולם כדי להילחם באינפלציה, כדי להעלות את הריבית כדי שהצריכה האישית תרוסן כדי להילחם באינפלציה שמתפשטת בעולם

אורית פרקש הכהן:  אבל יש לזה תופעת לוואי ואתה רואה אותה לנגד עיניך – הגרף הכחול התחתון הוא הזינוק החד בריביות וכפי שאמרתי – שבע העלאות ריבית וכנראה שגם היום בערב, לא יודעת מתי, בנק ישראל יקבל החלטתו, נקבל עליית ריבית שמינית במספר, וזה אומר שריבית בנק ישראל זינקה

אורית פרקש הכהן:  אם איני טועה היא 3

אורית פרקש הכהן: 75 בשלב הזה וריבית הפריים מעליה, הקו האדום, בכלל עלה ל-5

אורית פרקש הכהן: 2% שנתי

אורית פרקש הכהן:      מה זה עשה לבנקים – שבעצם הבנקים מחזיקים היום מעל 400 מיליון- - -     

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל הגדיל את הרווחיות שלהם

אליהו (אלי) רביבו:  החוק שאתה מבקש לקדם בדיוק בא להילחם בזה

אורית פרקש הכהן: לפי הנתונים שאספנו, והיה מאוד קשה כי בנק ישראל לא נמצא היום בדיון והמפקח על הבנקים לא נמצא היום בדיון

אורית פרקש הכהן:  ואבקש את רשותך שלא נוותר ונעשה דיון המשך שבו נזמן אותם

משה גפני: אמרתי למנהל הוועדה – אני לא רוצה לדחות את זה יותר אבל נעשה דיון נוסף

אורית פרקש הכהן: אני מכבדת ומודה לך על כך, אבל עדיין מהנתונים שאספנו, מהדוחות הכספיים, מנתונים גסים שנדייק אותם על ידי גורמי המקצוע, לפי הדיווח האחרון של בנק ישראל, הבנקים מחזיקים בידיהם – תקשיבו טוב – מעל 400 מיליארד שקלים בפיקדונות מוניטריים כלומר כל יום או בכלל הם לוקחים כספי הציבור, לוקחים 400 מיליארד שקלים, אדוני היושב-ראש, מפקידים אותו בבנק ישראל ומקבלים על כך – אדוני היושב-ראש, אתה מחזיק בידך את הגרף – מקבלים מהכספים הללו שלנו האזרחים, מכספים ששוכבים בבנקים לא פחות מ-3

אורית פרקש הכהן: 75, כמעט 4% לשנה מהכסף הזה

אורית פרקש הכהן:      היינו מצפים, שחלק מהכסף הזה יחזור לאזרחים

אורית פרקש הכהן:  הרי בסוף הם מקבלים מהכסף הזה שהפקדנו בידיהם 400 מיליארד שקלים כל ערב בריבית בנק ישראל

אורית פרקש הכהן:  אבל האמת היא, שקודם כל אותם צרכנים שלא מודעים לכך מקבלים 0 שקל על הכסף שהם מפסידים בעו"ש

אורית פרקש הכהן:  אותו כסף שמספק בהערכה גסה – עשינו חשבון – מעל 10 מיליארד שקלים ברווח שנתי לכל הבנקים - בהערכה גסה - במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  ואז אם אנחנו מדברים על אותם צרכנים שהם לקוחות שלפחות קצת יותר ערניים וקצת יותר אולי מלומדים ופונים לבנק שלהם, הבנקים היום, אם הם לא מוכנים להפקיד את הכספים שלהם לחצי שנה או לשנה לא מקבלים דבר

אורית פרקש הכהן:  והנה יש פה פגיעה מאוד גדולה ורק בפיקדון לשנה עושים טובה ונותנים להם משהו

אורית פרקש הכהן:      הבעיה הזו לא רק פגיעה באזרח או בצרכן הקטן אלא כשל מול הרצון המוניטרי של בנק ישראל

אורית פרקש הכהן:  כי למה בנק ישראל העלה 7 פעמים ואולי היום ב"נ יעלה בפעם השמינית? הוא עושה זאת כדי לגרום לאנשים להפקיד את הכספים בבנק ולרסן את הבזבוז, כדי שהאינפלציה תירגע ותרוסן

משה גפני: והריבית לא עולה

אורית פרקש הכהן: נכון, אבל גם בזה זה לא קורה כי אם הבנקים נהנים מהריבית הזו אבל לא מציעים פיקדונות בריביות מאוד גדולים לאזרח, לא משתלם לאזרח להפקיד את הכסף, והם ממשיכים לצרוך ולבזבז בכרטיסי אזרחי ולכן יש פה בעיה, נזק מוניטרי

אורית פרקש הכהן:      לכן ההצעה שלי, אני חושבת שזה נוגע בל ליבו של יוקר המחיה של הצרכנים בישראל

אורית פרקש הכהן:  יש פה נושא שהייתי רוצה לראות את אגף התקציבים, את בנק ישראל, את משרד האוצר, את שר האוצר, את המפקח על הבנקים מסתערים עליו, הייתי רוצה לראות בחוק ההסדרים הקרוב סעיף שאומר: אנו רוצים לטפל בזה

אורית פרקש הכהן:  אז או לייצר מרווח שהבנתי שחברי כנסת בוועדה פה הציעו בעבר לטפל בזה כי בעיניי יש פה כשל שוק

אורית פרקש הכהן:  הרי לו הבנקים היו חיים בתחרות אמיתית ביניהם, ברור לך שחלק מהם היו אומרים-   אנחנו את כל הריבית של בנק ישראל פחות פיפס הכי קטן שיש של עמלות נותנים לכם הצרכנים; רק תעברו אלינו הלקוחות וזה לא המצב

אורית פרקש הכהן:  זו חלופה אחת

אורית פרקש הכהן:      חלופה שנייה היא לקבוע בחוק ההסדרים או בהחלטת הממשלה להטיל על הנגיד להציע הצעה לפתרון של המחדל הזה

אורית פרקש הכהן:  מדובר פה על יוקר מחיה, בהמון כסף

אורית פרקש הכהן:  זה לא עולה שקל לתקציב הממשלה

אורית פרקש הכהן:  פה אני מחברת גם את הצד השני של הריבית על הפיקדון הזה והוא הריבית בגין ריבית חובה

אורית פרקש הכהן:  כשאני מספרת לך את כל הסיפור הזה - האם אתה מאמין – עשיתי בדיקה קטנה בבנק שלי

אורית פרקש הכהן:  שאלתי כמה הלקוח הישראלי משלם בגין חריגה ממסגרת החובה שלנו

אורית פרקש הכהן:  כמה ריבית משלם? תן ניחוש

משה גפני: כמה?     

אורית פרקש הכהן: לי הודיעו שמעל חריגה של 10,000 שקלים הצרכן הישראלי מתחיל לשלם 9% ריבית לבנקים בישראל

אורית פרקש הכהן:  אני שואלת אותך, אדוני היושב-ראש, זה לא ריבית של שוק אפור?      לסיום, כאשר אנו יודעים היום ש-70% מהכנסות הבנקים הן הכנסות מריבית

אורית פרקש הכהן:  הרווח של המערכת הבנקאית מריבית גדל בכמעט 30% ברבעון האחרון של שנת 22' לעומת הרבעון האחרון של 21' ועמד על 35 מיליארד שקלים, וזה עוד לפני שראינו את הנתונים והדוחות שאנחנו צפויים לראות ברבעון הראשון בשנת 2023

אורית פרקש הכהן:  זהו

אורית פרקש הכהן:  לכן אני רוצה לומר לך שסך ההכנסות מריבית של הבנקים הגיעו ל-48 מיליארד שקלים ברבעון השלישי של 2022 לעומת 34 מיליארד שקלים בשנה שעברה

אורית פרקש הכהן:  זינוק מטורף

אורית פרקש הכהן:  אנחנו נראה את הדיווחים של הרבעון הקרוב של שנת 2023, זה בכלל יהיו סכומים שלא ייאמנו

אורית פרקש הכהן:      אני מבקשת שנמצא את הדרך להגיע למצב שבו הלקוחות במדינת ישראל, שהם הגורם שמביא לכל הרווחים הללו של הבנקים, יחלוק ברווח כפי שמגיע לו במדינה מתוקנת

משה גפני: תודה

משה גפני:  חבר הכנסת אזולאי

ינון אזולאי: האמת, אין הרבה מה להוסיף

משה גפני: אז אומר קודם – ישבתי ביום חמישי עם שר האוצר ועם המפקח על הבנקים

משה גפני:  עלו כל מיני הצעות

משה גפני:  לא קיבלתי אותן

משה גפני:  אני לא חושב שזה הפתרון

משה גפני:  אמרתי להם - יתקיים דיון כאן בוועדה

משה גפני:  החברים יעלו הצעותיהם

משה גפני:  הרי מה שאמרה אורית וגם אתה אמרת לי – גם אחרים – יש פה דבר שהוא אנומלי לגמרי כי המציאות היא שאתה יכול להיות לקוח של בנק, ואתה משלם על המשכנתא שלקחת כל הזמן בקפיצות כאלה, וכשדאתה מפקיד, אתה מקבל הרבה פחות ובוודאי זה גם לא עולה

משה גפני:  מה ההצעות שלנו כדי לפתור את זה? בבקשה

ינון אזולאי: ראשית אני רוצה לומר תודה למרכז המחקר והמידע של הכנסת

ינון אזולאי:  עברתי על החומר

ינון אזולאי:  האמת ידענו את זה

ינון אזולאי:  הפערים בין הריבית על הפיקדונות לפערים על הריבית של האשראי שהבנקים נותנים הוא בעשרות אחוזים יכול להגיע מבחינת פער

ינון אזולאי:  העניין הוא שלפעמים אנו חושבים – הפקדנו את הכסף שלנו, עובר ושב, כמה יש שם? שקל, שניים, אלף, אלפיים? אז יגידו לך: מי שיש לו בעו"ש הוא עשיר אז למה לתת לו? מצד שני גם הבנק עשיר אז למה לא לקחת ממנו? כשיש לנו במינוס באשראי לוקחים מהעשירים אבל גם מעניים

ינון אזולאי:  בעיקר מי שנפגע זה אותם אנשים חלקים

ינון אזולאי:  רוצים לומר שמי שיש לו 300,000 בעו"ש לא לתת לו? יגידו הבנקים: שם אין לנו בכלל עניין בעו"ש כי כל רגע הוא יכול לקחת את זה

ינון אזולאי:  זה שטויות

ינון אזולאי:  בפועל אמרה אורית שסך הכול למעלה מ-400 מיליארד זה כמעט תקציב מדינה

ינון אזולאי:  כלומר משתמשים בזה

ינון אזולאי:  אז שלא יספרו שלא משתמשים בשקל הזה

ינון אזולאי:  עם הכול הם משתמשים כי יש להם עירבונות בבנקים אחרים

ינון אזולאי:  יודעים איך זה הולך

ינון אזולאי:  והגשנו הצעת חוק, הרב גפני, גם על הריבית בעו"ש וגם על הריבית בפיקדונות

ינון אזולאי:  היום אין בכלל חוק שמחייב אותם לתת על הפיקדונות

ינון אזולאי:  אם מחר ירצו – על הפיקדונות ועל העו"ש – אם מחר הם ירצו לומר: אנחנו לא נותנים, הלקוח יצטרך להתחנן אליהם

ינון אזולאי:  הרי בסופו של דבר מתי הם צריכים אותך – כשיש לך כסף הם מחבקים אותך ואז מתחילים לדון איתך

ינון אזולאי:  יום אחד אין לך שם שקל מינוס, תראה שלא מסתכלים עליך

ינון אזולאי:  אנחנו רוצים להגיע למצב, כששואלים אותך מה הפתרון – הפתרון הוא קודם כל שהבנקים יבינו שמתחילים לדבר עליהם

ינון אזולאי:  יש אנשים שאכפת להם

ינון אזולאי:  אין עיני צרה בבנקים, שירוויחו כמה שרוצים וביושר

ינון אזולאי:  אבל כשמרוויחים שיידעו שגם הלקוח ירוויח

ינון אזולאי:  שגם אותו אדם שבדרך כלל, כשאנחנו מדברים על הפיקדונות, זה אותו אחד שחוסך לילדים שלו כי אם היה לו כסף לחסוך דירה – היה משקיע את זה בחוץ

ינון אזולאי:  אם שם את זה בפיקדון, זה אותו אחד שאין לו כסף להשקיע בחוץ

ינון אזולאי:  אז מה שיש לו הוא שם, אומר: זה המקום הכי בטוח לי, נשאר

ינון אזולאי:  תלך לסבא ולסבתא שלנו, ותגידו: יש לי כמה שקלים שם שיהיה לי לאחרית הימים, שלא אזדקק לאף אחד

אורית פרקש הכהן: וגם אלה שאין להם כסף למשכנתאות עכשיו בגלל הריבית

ינון אזולאי: הם אומרים: אין לי כסף לקנות דירה, אני לא יכול להתמודד עם המשכנתא, גם ככה הריבית במשכנתאות היום כרגע גומר את החלשים

ינון אזולאי:  אז אנחנו אומרים: קודם כל לחייב את הבנקים – מדברים עליכם, דעו לכם

ינון אזולאי:  הבנקים הגדולים, הקטנים – מדברים עליכם

ינון אזולאי:  נגמר הימים שהייתם חזקים ואי אפשר היה לגעת בכם

ינון אזולאי:  היום באנו לגעת בכם בבטן הרכה של הבנקים, לגעת לכם בפיקדונות, בריביות, באדם החלש שהרגשתם עליהם חזק

ינון אזולאי:  אנחנו פה בשביל לעשות שינוי בזה, בפיקדונות, במשכנתאות, בשקיפות של הבנקים

ינון אזולאי:  שתי הצעות חוק שלי נכנסו כנראה בחוק ההסדרים

ינון אזולאי:  אני שמח שהאוצר לקח את זה ומכניס את זה בחוק ההסדרים

ינון אזולאי:  מעבר לכך יש חוק הפיקדונות וחוק המשכנתאות שהרב גפני – הולכים יחד על החוקים הללו

משה גפני: זה החוק שלך, אני הצטרפתי

ינון אזולאי: אתה ראשון, אני שני - כולנו יחד

ינון אזולאי:  אנחנו החלטנו לגעת בבנקים, שהבנקים יבינו: אתם לא יכולים עדיין לשבת על הכיסא בצורה חזקה

ינון אזולאי:  מספיק

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה

מיכאל ביטון: משפט קצר

מיכאל ביטון:  קודם כל הודיע בנק דיסקונט שהם מקפיאים עליית תשלומי המשכנתא ללקוחות

מיכאל ביטון:  הודיע ללקוחות- - -     

משה גפני: אבל הראשון שהוציאו היו בנק הפועלים

מיכאל ביטון: לא נשארו הרבה בנקים

מיכאל ביטון:  אחד, הודיעו בנקים שהם מקפיאים משכנתאות

מיכאל ביטון:  כלומר יש רצון טוב ויכולת וקשב לציבור, אז זה בוצע

מיכאל ביטון:  אז נברך גם את הפועלים, גם את דיסקונט, ועוד שניים שלושה בנקים זה 90% מהבנקאות בישראל

מיכאל ביטון:  אולי אתה לא צריך דיונים עם בנק ישראל

משה גפני: צריך דיונים

מיכאל ביטון: אחת, הקפיאו

מיכאל ביטון:  לכן כל אלה שאמרו לך שאה הוזה ומציע הצעות חוק מוזרות ולא מחובר לכלכלה – קצת לחץ ציבורי ומקפיאים את הריבית על המשכנתאות

מיכאל ביטון:  עצם זה שהעלית את זה וההד הציבורי שיצא מפה הביא את התוצאה הזו אבל היא צריכה להיות שלמה, או בהסכמה שכל הבנקים ינהגו כך ולא רק רצון טוב של פועלים ודיסקונט - או חקיקה, או נוהל

מיכאל ביטון:      תמונת הראי של זה – מה שמציעים פה

מיכאל ביטון:  איך פותרים את הבעיה שבנקים לא נותנים לך ריבית על פיקדו או על כסף שאתה מחזיק בעו"ש? אין להם חיוב

מיכאל ביטון:  בנק ישראל צריך להוציא נוהל כמו שעשינו ברפורמת המשכנתאות שאדם יכול תוך שבוע לקבל 3, 4 סוגים של הצעות במשכנתא – כל בעל חשבון הבנק ידווח לו כל רבעון מה הריבית שהוא נותן לו על הכספים בזכות אצלו בבנק לפי נוהל ואז אדם ישווה

מיכאל ביטון:  כל רבעון: הרינו להודיעך שהכספים שהיו בזכות אצלנו זוכו ב-2%, 3%, 4%

מיכאל ביטון:  כמו שהוא יודע לתת תשובות על משכנתאות שוויוניות ואנו יודעים להשוות משכנתאות, בכל רבעון הבנק יודיע ללקוח מה הריבית שנותן לו על פיקדונות זכות שיש לו או בעו"ש או בפיקדון אחר וצריך נוהל כזה

מיכאל ביטון:  אפילו לא חוק

מיכאל ביטון:  בנק ישראל ידרוש את זה

מיכאל ביטון:  ואז הלקוחות ישוו, איפה אני מחזיק כסף סתם שלא עובד ומאיפה מישהו נותן לו

מיכאל ביטון:  אבל לא שאתחנן

מיכאל ביטון:  לא כל אחד שיש לו 100,000 שקל בחשבון ילך למשא ומתן עם בנק - תן לי ריבית כי אני מחזיק אצלך כסף סתם אלא חובת דיווח של כל בנק לכל לקוח כל רבעון מה הריבית שנותן לו על פיקדון זכות או בעו"ש או בפיקדונות אחרים ואז אדם יזיז לאן שרוצה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  מנכ"ל איגוד הבנקים איתן מדמון

איתן מדמון: שלום, אדוני היושב-ראש

איתן מדמון:  אני רוצה לפתוח במשכנתאות

איתן מדמון:  רק אומר משפט כללי – גם לחברי הוועדה, גם ללקוחות כמובן וגם לבנקים יש אינטרס  משותף בהקשר הזה, לוודא שהלקוח לא מגיע למשבר כלכלי או לקושי או חוסר יכולת לייצר רמת פירעון טובה וחזקה וסבירה להיקף ההתחייבויות שלוקח על עצמו

איתן מדמון:  אני מזכיר שבסופו של דבר האינטרס הזה הוא משותף למערכת הבנקאית, לכן כדואגים לציבור וכמובן ללקוחות

איתן מדמון:      יש לבנקים שלל כלים בהקשרים הללו שמפעילים אותם לא מעט זמן

איתן מדמון:  אני אזכיר את חלקם

איתן מדמון:  אנחנו נמצאים בתקופה של עליית ריבית

משה גפני: מעניין לשמוע, רק שתדע שזה לא נושא הדיון, איך שומרים על כספי הלקוחות ואיך הבנקים מתנהלים זה ועדת הכלכלה

משה גפני:  הנושא שעלה פה – אתה הבנק

משה גפני:  אני הלקוח

משה גפני:  אני משלם לך כל הזמן בעלייה על הריבית על המשכנתא שלקחתי

משה גפני:  אבל כשאני מפקיד אצלך אתה נותן לי ריבית מאוד נמוכה

משה גפני:  אתה לא מעלה את זה

אורית פרקש הכהן: כאשר אתה מרוויח מכספי הפיקדונות

משה גפני: זה הנושא

משה גפני:  אמרו לי את זה גם כשישבתי עם המפקח על הבנקים, התחיל לדבר איתי על נושא של שמירת כספי הלקוחות

משה גפני:  מעניין דווקא, בסוף אהיה משכיל

משה גפני:  זה לא נושא הדיון

ינון אזולאי: הם גם פתחו גמ"ח

ינון אזולאי:  הם נותנים לך רק שתיקח

ינון אזולאי:  אנחנו מאוד מודים לכם

משה גפני: זיהיתי ציניות

איתן מדמון: תודה על המחמאה

משה גפני: רק תגיע לעיקר

איתן מדמון: בנושא הזה יש מגוון כלים מהלוואות, מפריסה שלהן, מגרייסם

איתן מדמון:  חלקם גם מקפיאים ברמה כזו או אחרת עליות בצורה כזו או אחרת

איתן מדמון:  סך הכול זה שוק שכל אחד פועל לפי התפיסות העסקיות שלו וההיבטים התחרותיים שלו ומפעילים בהתאם לזה ארגז כלים רלוונטי לכל לקוח ולקוח

איתן מדמון:      לגבי נושא הפיקדונות, נחלק את זה לפיקדונות ואז נדבר על העו"ש כי אלה שני דברים

איתן מדמון:  יש גם שתי הצעות חוק שונות – אחת מתייחסת לעו"ש והשנייה לנושא הפיקדונות

איתן מדמון:  ראשית, כשמסתכלים בכלל בישראל בדיונים פה בכנסת בוועדה המכובדת הזו וגם בוועדת הכלכלה ומדברים על יוקר מחיה ועל יקר או זול או משלמים טוב או לא טוב, כי זה שונה קצת אבל בסוף מגיעים לאותה תוצאה, אתם בדרך כלל מבצעים את זה בהשוואה בין לאומית

איתן מדמון:  אתם אומרים שהמילקי פה יקר, שהחמאה יקרה, שכל מוצר כזה או אחר או שירות כזה או אחר יקר ביחס לעולם

איתן מדמון:  אני מציע שבנושא הבנקאי תנהגו בדיוק באותה צורה

איתן מדמון:  לפני שאתם קובעים באופן נחרץ ומובהק שהריביות בישראל הן נמוכות או מאוד לא מתאימות עצמן בזמן או לצורך העניין לא נותנות ללקוח את מה שמגיע לו, תעשו גם פה עבודה מסוימת

איתן מדמון:  יש מחקר ממ"מ בכנסת – אם תרצו נוכל לעזור לכם ברמת הנתונים הללו - ותראו שברמת ההשוואה הבין לאומית המצב בישראל טוב לאין שיעור אם לא בפסגה

איתן מדמון:  לפני שאתם יוצאים בהצהרות ובאים וטוענים שבישראל לא משלמים ריבית והיא לא עולה, הריבית בפיקדונות של שנה עלתה- - -     

אורית פרקש הכהן: למה של שנה? אתה כל יום 4

אורית פרקש הכהן: 25 של 400 מיליארד שקלים

אורית פרקש הכהן:  אולי לתת גם לצרכנים שזה הכסף שלהם

איתן מדמון: אגיע לעו"ש

איתן מדמון:  אני כרגע מדבר על נושא הפיקדונות

איתן מדמון:  יש שני נושאים לדיון – אחד זה הפיקדונות, השני זה העו"ש

איתן מדמון:  אני מתייחס כרגע לפיקדונות

איתן מדמון:  אחת, היום הריבית על הפיקדונות בישראל גבוהה לאין שיעור למה שמקובל בעולם

איתן מדמון:  בחלק מהמקרים אנחנו בשיא, הראשונים, ובכל מקרה לא נופלים מתחת לשליש העליון או אפילו ל-25% העליון

איתן מדמון:  תבדקו את הנתונים שאני אומר לכם ותבדקו אם הם נכונים או לא

איתן מדמון:  תבדקו את יחס התמסורת, את הקצב שבה עובר לטובת הלקוחות ותראו באיזו מדינה בעולם זה עבר בקצב הכי מהיר ובסכומים הכי גבוהים, לפני שאתם מאשימים פה ויוצאים בהצהרות שהריביות בישראל הם נמוכות ולא נותנים ללקוחות וכו' כי כל דבר שאתם בוחנים פה ברמת יקר וזול אתם בוחנים את זה בהשוואה בין לאומית

משה גפני: אנחנו לא משווים את זה בעיקר לרמה הבין לאומית

משה גפני:  אנחנו משווים את זה על הבנקים כאן

משה גפני:  אתם מקבלים מאתנו כסף גם בעו"ש וגם בפיקדונות

משה גפני:  אתם נותנים על זה ריבית מאוד נמוכה יחסית לא למדינות העולם – שלא בדקנו את זה

משה גפני:  יכול להיות שאתה צודק, אולי לא

משה גפני:  אנחנו משווים את זה לעומת זה שאתה נותן לנו כסף ואנחנו צריכים לשלם על זה ריבית במשכנתאות

משה גפני:  על זה אנו מדברים

משה גפני:  זה הדיון

איתן מדמון: קודם כל נדבר ברמה העקרונית על בנקאות ועל אופן קביעת ריבית בצד ההלוואות לעומת הפיקדונות

איתן מדמון:  בבנקאות קלאסית שני הדברים הללו מנותקים אחד מהשני

איתן מדמון:  זה בנקאות קלאסית

איתן מדמון:  לא אנחנו המצאנו אותה

איתן מדמון:  כל אחד מהם נקבע לפי פרמטרים אחרים

איתן מדמון:  בעוד שבנושא ההלוואות, לא חשוב איזה סוג הלוואי- - -     

משה גפני: שלא נדבר על זה? זה משהו אחר?     

איתן מדמון: אנחנו מדברים על זה

משה גפני: אם זה הקריטריונים וזו התוצאה יש לשנות את זה

איתן מדמון: אבל אם אדוני רוצה לשנות את כללי הבנקאות הבין לאומיים והגלובליים, בסדר, אז נלך למדינה אחת בעולם, מדינה אחת בעולם, שניסתה לעשות חוק בדומה לוק שמוצע פה בנושא הפיקדונות - קניה, ותבדקו מה קרה שם

איתן מדמון:  המדינה היחידה בעולם שניסתה לבצע התאמה בין ריביות ההלוואות וריביות הפיקדונות

ינון אזולאי: באיזו התאמה?     

משה גפני: זה רעיון טוב

ינון אזולאי: באיזו התאמה עשו זאת? אחד לאחד? 50%?     

איתן מדמון: נתנו שם פער של עשרות אחוזים

איתן מדמון:  לא 2%, לא 10%

איתן מדמון:  בדומה להצעה שלך שמדברת על 50%

איתן מדמון:  נראה מה קרה שם – אחת, גם קרן המטבע העולמית וגם הבנק העולמי הזהיר את המדינה שמהלך מסוג זה עשוי לפגוע ביציבות ובחוסר יכולת של המערכת לגייס הון

איתן מדמון:  אסביר לכם למה – ניקח עצמנו לפני שנה, ונניח שהחוק המוצע פה היה חוק שקיים ויש לקיימו

איתן מדמון:  נראה מה היה קורה

איתן מדמון:  מזכיר – הריבית היא אפסית במשק

איתן מדמון:  הריבית על ההלוואות, נניח בשביל המשחק – 5%, סדר גודל, כלומר לפי החוק היינו צריכים לשלם ריבית של 2

איתן מדמון: 5%

איתן מדמון:  אני מזכיר לכם – הריביות בכל העולם, בכל הפיקדונות, ריביות אפסיות

איתן מדמון:  בחלק מהמדינות ריביות שליליות

איתן מדמון:  תחשבו מה היה קורה במצב כזה, שבו המערכת הבנקאית בישראל צריכה לשלם 2

איתן מדמון: 5% ריבית לפי הצעת החוק הקיימת, ותבינו למה זה מנותק מכל היגיון כלכלי ובנקאי

אורית פרקש הכהן: אז תציע אתה מה נכון לעשות

אורית פרקש הכהן:  אנחנו לא נעולים לשום הצעת חוק אבל תסכים איתי שהעובדה שאתם מפקידים כל לילה 400 מיליארד שקלים מכספי הציבור שחלקם הנכבד לא מקבל שקל על הכספים שאתם במקביל מרוויחים ממנו גם על הפקדתו בריבית בנק ישראל וגם על הריביות שאתם נותנים על בסיס הכסף הזה בריבית עוד יותר גבוהה, לא ייתכן שבחלוקה הזו המצב הקיים הוא קיצוני לכן לא מעניין אותי קניה או הצעת חוק

אורית פרקש הכהן:  תציע הצעה מקצועית לשיטתך

אורית פרקש הכהן:  אנחנו גם לא רוצים חלילה לפגוע בבנקים

אורית פרקש הכהן:  חס ושלום

משה גפני: רציתי לבקש ממך - תתמקד בעניין הזה

משה גפני:  אתה יכול להסביר לנו

משה גפני:  אנחנו ילדים טובים

משה גפני:  נקבל את ההסברים, אחרי זה ייתנו לנו תעודה

משה גפני:  אנחנו רוצים להגיע לפתרון

משה גפני:  אתה מייצג את הבנקים

משה גפני:  הבנקים זה לא משוש חיינו בעניין של רווחים שהם מקבלים

משה גפני:  הם לא גוף עני

משה גפני:  אנחנו מבקשים פתרון

משה גפני:  אנחנו מתלבטים פה כל הזמן בשאלה של המשכנתאות שהריבית עולה כל הזמן, שאתם מרוויחם מזה הרבה כסף בשעה שהפיקדונות נמצאים במצב כזה

משה גפני:  אתה אומר: בעולם ככה, קניה

משה גפני:  כשעשו פה תקציב דו שנתי אמרו לנו שיש רק מדינה אחת בעולם שזה בחריין

משה גפני:  אני כל הזמן טענתי את זה, הייתי נגד תקציב דו שנתי

משה גפני:  מתברר שבסדר, יכול להיות מדינה אחת וזה יכול להיות נכון

משה גפני:  אבל אורית צודקת, אני מצטרף לזה - אתם הבנקים תיתנו פתרון

משה גפני:  הסברת

איתן מדמון: אבל אני פה בשביל להסביר

איתן מדמון:  הבאתם אותי לפה בשביל להסביר

משה גפני: אנחנו מודים לך שבאת

משה גפני:  כבוד גדול בשבילנו

איתן מדמון: כבוד גדול מאוד בשבילי להיות בבית המחוקקים הישראלי

איתן מדמון:  אגב באותה מדינה שנתיים אחרי זה החוק הזה בוטל לחלוטין מאחר שכל המערכת נכנסה לסחרור טוטאלי

איתן מדמון:  נסתכל מה קורה בישראל

איתן מדמון:  נפריד את שתי הבעיות

איתן מדמון:  יש עו"ש ויש פיקדונות

איתן מדמון:  בעולם הפיקדונות הריבית בישראל היא ריבית גבוהה מאוד, אולי לא מספיק כמו שאתם רוצים, אבל בין הגבוהות בעולם; בחלק מהמקרים הכי גבוהה בעולם

אליהו דלל: זה מעודד השקעות אם זו ברמת הריבית

איתן מדמון: זה המצב

איתן מדמון:  תרצו או לא, תבדקו את הנתונים

חמד עמאר: אבל זה לא הדיון שלנו

חמד עמאר:  ההבדל בין זה לבין זה

חמד עמאר:  אתה מדבר על השוואות בין לאומיות

ינון אזולאי: הוא בא לעשות סקירה על הבנק

ינון אזולאי:  הכול בסדר

ינון אזולאי:  באנו לדבר על משהו מסוים

איתן מדמון: אני מדבר על הצעת החוק שלך

חמד עמאר: לא דנים על הצעת החוק של ינון

איתן מדמון: אתה העלית אותה פה

ינון אזולאי: קודם כל אני חושב שריבית על פיקדונות צריך להיות בחוק

ינון אזולאי:  על כמה – נשב ונדבר אבל הצעת החוק שלי לא מונחת כרגע על השולחן

ינון אזולאי:  זה לא הצעת חוק של ועדה שדנים בה

ינון אזולאי:  טוב שאתה אומר את זה, גם העליתי את ההצעה שלי, גם הרב גפני והמכתב מדבר בכלל על הריביות, על הפיקדונות, גם על העו"ש, גם על הפערים

ינון אזולאי:  על זה אנו מדברים

איתן מדמון: בנקאות בנויה ממרווח של ריבית שלוקחת בחשבון שני דברים – אחד, את יציבות המערכת

איתן מדמון:  שוב - זה נראה לכם אגדה, תירוץ, אבל נלך שנתיים אחורה לתקופת משבר הקורונה, חודש מרס 20'

איתן מדמון:  אף אחד עוד לא מבין לאן המשבר הזה הולך

איתן מדמון:  המערכת החוץ בנקאית מקטינה אשראי בהיקף של 11 מיליארד שקל, המערכת הבנקאית עושה מיידית במרס אפריל שני צעדים מיידיים: אחד, העמדת אשראי מיידי של 20 מיליארד, שתיים, דחיית תשלומים של משכנתאות ושל הלוואות לציבור במתווה וולונטרי עוד לפני שנכנס הפיקוח ובנק ישראל לתמונה, בהיקף הלוואות של 170 מיליארד שקל

איתן מדמון:  רק מערכת יציבה מסוגלת לקחת סיכון ברמה וסדר גודל כזה

איתן מדמון:  בנקאות בנויה על ניהול סיכונים

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אלי דלל

אליהו דלל: אדוני היושב-ראש, הגוף היחיד שלא נפגע מהעלאת הריבית זה הבנקים

אליהו דלל:  לכן יש להבין מה קורה פה

אליהו דלל:  כל משקי הבית נפגעים, התעשיינים, כל מי שנמצא במגזר העסקי נפגע

אליהו דלל:  הבנק הוא היחיד שלא נפגע ואנו רואים שבמשך החודשים האחרונים הבנקים מרוויחים מעליית הריבית

אליהו דלל:  לכן אנו לא רוצים לפגוע בבנקים

אליהו דלל:  מצד שני לא רוצים לעשות חקיקה

אליהו דלל:  יש לעשות הסכמות, לשבת ולהגיע להסכמות

אליהו דלל:  אנו פוגעים באנשים שחוסכים שקל לשקל

אליהו דלל:  פה כל מי שנמצא בעו"ש או בפיקדונות, המרווח כזה גדול שאנו פוגעים באזרחים שלנו

אליהו דלל:  לכן יש לשבת ולהגיע להסכמות בנושא הזה

אליהו דלל:  אני לא בעד חקיקה כרגע אבל אם לא תהיה ברירה יש ללכת לחקיקה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  משרד האוצר, מי נמצא?     

מיכאל בן דהן: שלום, אני רפרנט פיננסים, אגף תקציבים

מיכאל בן דהן:  ראשית, המצב היום שבו ריבית בנק ישראל עולה וכתוצאה מזה הבנקים מרוויחים מזה הוא לא מצב טוב בעינינו

מיכאל בן דהן:  אנחנו חושבים שהוא אחד הסימפטומים המרכזיים של היעדר תחרות המערכת הבנקאית

מיכאל בן דהן:  התפיסה שלנו בכלל זה שהתחרות במערכת הבנקאית היא ברמה נמוכה, ועשינו הרבה צעדים בשנים האחרונות כדי לנסות לקדם את זה וגם היינו פה בוועדה לגבי הפרדה בין דיסקונט לכאל, כשייצגנו את העמדה שהרמה עדיין נמוכה ויש לעשות צעדים כדי לשפר את זה

משה גפני: מה החלוקה ביניכם לבנק ישראל ביחס לבנקים? כשאתה אומר שמשרד האוצר לא מרוצה מאי תחרות בבנקים, מה המעמד שלכם?     

מיכאל בן דהן: במשרד האוצר אנחנו אחראים על המדיניות הכלכלית של מדינת ישראל

משה גפני: נו, זה אני יודע את זה יותר מדי

משה גפני:  מה המעמד? יבוא המפקח על הבנקים ויגיד: יציבות הבנקים ויציבות הכסף של הלקוחות

משה גפני:  מה שאתה אומר משתלב עם מה שאנו מדברים פה, אבל מה היכולות שלך לגרום לבנקים לעשות את הדברים שאתה מבקש שיעשו, את התחרות?     

מיכאל בן דהן: אנחנו במשרד האוצר לא מפקחים על הבנקים

מיכאל בן דהן:  אין לנו יכולת להוציא הוראות לבנקים, לומר להם כיצד להתנהל

מיכאל בן דהן:  החוקים שמסדירים את הפעילות הבנקאית הם בתחום סמכותו של שר האוצר וכשאנחנו עושים שינויים בדברים האלה בדרך כלל זה מגיע באמצעות חקיקה

מיכאל בן דהן:  יש גם הרבה עיסוק יום-יומי בזה בשיח עם הרגולטור ועם שר האוצר, שכמובן יש לו השפעה בדברים האלה

משה גפני: מה אתם מתכוונים לעשות?     

מיכאל בן דהן: מבחינתנו הדרך להגביר את רמת התחרות זה באמצעות שינויים מבניים

מיכאל בן דהן:  אנו מאמינים שהוספת שחקנים חדשים, - - - השחקנים החוץ בנקאיים, לצמצם את חסמי המעבר ולהגביר את יכולת האשראי כל הכלים הללו יחד שאנחנו מציגים פה בכל הדיונים הם יובילו להגברת רמת התחרות במערכת הבנקאית

אליהו דלל: צריך משהו מיידי

אליהו דלל:  אנחנו מדברים על העלאת ריבית חודשית

אליהו דלל:  אני מעריך שההעלאה הזו רצויה ונכונה

אליהו דלל:  היא באמת פועלת לטובת המשק העלאת הריבית

אליהו דלל:  צמד אחד היא מרסנת את האינפלציה כי היא הרבה יותר גרועה

אליהו דלל:  אבל כמו שאמרתי, רק הבנקים מרוויחים מהעלאת הריבית

אורית פרקש הכהן: אבל היא גם לא מרסנת את האינפלציה כי אם הלקוח לא מקבל את הריבית הגבוהה הוא ממשיך לבזבז

אליהו דלל: גם זה נכון

משה גפני: בבקשה

ישראל ברזילי: תודה, אדוני היושב-ראש

ישראל ברזילי:  אני ראש האגף הכלכלי בתנועה לאיכות השלטון

ישראל ברזילי:  הבעיה פה ברורה: אין תחרות בבנקאות ומנסים לפתור אותה

ישראל ברזילי:  יש לנו פתרון

ישראל ברזילי:  דיברו על קניה

ישראל ברזילי:  יש לנו פתרון – קיים בספרד, בימים אלו ממש הם מתמודדים עם אותה בעיה, עם הבעיה של רווחי היתר של הבנקים ובספרד ופורטוגל, בפולין החליטו להטיל מס אינפלציה על הבנקים על אותו רווח שמתקיים ונקרא התמסורת בין ההכנסות של הבנקים מהריבית לבין תשלומי הריבית שלהם

ישראל ברזילי:  אנו חושבים שזה רעיון הרבה יותר נכון מאשר לנסות- - -     

אורית פרקש הכהן: אבל אז זה לא חוזר ללקוחות

ישראל ברזילי: זה מגיע למדינה והמדינה יכולה להשתמש באותם כספים כדי להוריד את יוקר המחיה

ישראל ברזילי:  אם נשתמש בכסף הזה להוריד את מחירי החשמל לצורך העניין, זה- - - לכל המשק

משה גפני: זה לא פותר את הבעיה

מיכאל בן דהן: אפשר לסיים להתייחס?     

משה גפני: דקה

משה שמיר: ביקשו פה השוואה בין לאומית

משה שמיר:  הרווחיות של הבנקים בישראל נגזרת מהמרווח בין הפיקדונות לאשראי

משה שמיר:  הבנקים בישראל הם מהרווחיים בישראל

משה שמיר:  תשואה על ההון של 14%

משה שמיר:  באירופה זה 7

משה שמיר:  כלומר בישראל הבנקים מרוויחים פי שניים מאשר באירופה

משה שמיר:  חלק מהרווחים הללו נגזרים מכך – חברת הכנסת פרקש אמרה – הפיקדונות של הציבור יושבים בריבית 0

משה שמיר:  הבנקים יכולים לקחת את הכסף הזה, להפקיד בבנק ישראל ולקבל ריבית בנק ישראל שזה אומר שבסוף השנה בנק ישראל לוחץ על הכפתור, מדפיס 10 מיליארד שקל ודוחף את זה ישר לשורת הרווח הנקי של הבנקים ללא סיכון בכלל

משה שמיר:      אנחנו לפני חודשיים-שלושה הגשנו יחד עם חבר הכנסת ינון אזולאי את הצעת החוק לחייב את הבנקים לשלם ריבית על הכספים שיושבים בעו"ש

משה שמיר:  יש פתרונות נוספים

משה שמיר:  יש במערכת הבנקאית מכשיר שנקרא פח"ק אוטומטי כלומר מעל סכום מסוים הכסף הולך לפיקדון יומי ולמחרת חוזר

משה שמיר:  אפשר להפוך את זה לברירת מחדל, כלומר ברגע שאתה פותח את החשבון נכנס לך המכשיר הזה ואם אתה רוצה לבטל, אתה מבקש

משה שמיר:      שלישית, אפשר לחייב את הבנקים להתקשר ללקוחות שיש להם סכום מסוים ולהמליץ להם או פיקדון או דברים אחרים

משה שמיר:  אלה הפתרונות

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  עוד מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס? אני מבקש, אנחנו לא מסיימים את הדיון היום

משה גפני:  בנק ישראל לא נמצא פה

משה גפני:  הם אמרו שלא יבואו – הם עסוקים בהעלאת הריבית

משה גפני:  אני מקווה לקיים עוד דיון, נמצא זמן לדיון הזה

משה גפני:  הבנו את כל ההסברים

משה גפני:  הבנו

משה גפני:  יש אצלנו כאלה שהם ברמה יותר גבוהה מבין חברי הכנסת, יש כאלה שהם ברמה יותר נמוכה – אני למשל

משה גפני:  אבל אפילו אני הבנתי

משה גפני:  אין צורך יותר בהסברים

משה גפני:  אני רוצה פתרונות, והמשמעות של העניין לא שהמדינה תרוויח ולא שישלמו מס ולא כל הדברים הללו

משה גפני:  אי רוצה שהלקוחות שנמצאים בבנקים, שהם משקיעים בבנק והבנק מרוויח עליהם והם מקבלים סכום נמוך כשמפקידים בבנק, למצוא לכך פתרון

משה גפני:  בבקשה, מיכאל

מיכאל בן דהן: בנושא הזה ספציפית גם שר האוצר ביקש מאתנו לבחון את הנושא באופן ספציפי

מיכאל בן דהן:  הוא הדגיש שכל האופציות על השולחן כלומר אנו לא פוסלים דבר מראש

משה גפני: מתי תציעו?     

אורית פרקש הכהן: זה לא בחוק ההסדרים

אורית פרקש הכהן:  אין שום התייחסות לנושא

משה גפני: מתי אתם תיתנו פתרונות לשר?     

מיכאל בן דהן: אנחנו כרגע עובדים על זה

מיכאל בן דהן:  זה בחינה מאוד-מאוד מורכבת

מיכאל בן דהן:  משהו שאנו בוחנים בכובד ראש

משה גפני: כמה זמן? שש שנים? שבוע? שבועיים?     

מיכאל בן דהן: מבחינתנו דרך המלך זה להתערב באמצעים התחרותיים- -     

משה גפני: אקבע את הישיבה לפי מה שתגיד לי עשיו

משה גפני: אני לא כרגע יודע לתת מסגרת זמנים מסודרת

משה גפני:  אברר ואחזור

משה גפני: תברר ותחזור

משה גפני:  לא נרפה מהעניין הזה

משה גפני:  זה באמת כתם על החברה

משה גפני:  אני מגיש הצעת חוק, כמעט כל חברי הוועדה חתומים אז אומרים לי שאני הזוי, שאני לא יודע מה אני מדבר, שיעלה האינפלציה

משה גפני:  כאילו אני לא יודע

משה גפני:  אני יודע

משה גפני:  כל הרגולטורים, בעיקר משרד האוצר, איגוד הבנקים, כולם עומדים מהצד ונותנים לאנשים לסבול

משה גפני:  המשכנתא עולה ולכן גם לא יוכלו לקנות דירות שגם הם עולים

משה גפני:  תגיד כמה זמן

משה גפני:  אמר לי השר שהטיל עליכם לעשות זאת

משה גפני:  תגידו כמה זמן

אורית פרקש הכהן: אתם יושבים עם המפקח, עם בנק ישראל ועובדים על זה?     

מיכאל בן דהן: אנחנו בתהליך כעת גם בשיח עם הפיקוח על הבנקים ובנק ישראל בעניין הזה

משה גפני: מה פירוש? אותו שיח כמו הרפורמה?     

עאידה תומא סלימאן: מה זה שיח? זה כמו השיח שהנשיא מנהל בימים האלה?     

מיכאל בן דהן: אנחנו מנהלים שיחות איתם בנושא

משה גפני: מבקש שתאמר לי בכמה זמן מדובר

משה גפני:  תברר עם האנשים אצלכם ותגידו לנו

משה גפני:  אוקיי, עוד משהו?     

מיכאל בן דהן: אני רוצה לומר הנושא הזה מאוד-מאוד מורכב

מיכאל בן דהן:  אנחנו באמת בוחנים בכובד ראש את העניין של להתערב – ההצעה כרגע על השולחן היא להתערב במחיר הכסף

אורית פרקש הכהן: אבל יש פה כשל שוק, ובמקרה כזה לפעמים יש להתערב פה

אורית פרקש הכהן:  וכמה שזה מורכב זה לא מצדיק את סכומי הכסף האדירים שאנו מדברים פה עליהם

מיכאל בן דהן: אנחנו לא פוסלים את זה

משה גפני: תחזרו עם תשובה

מיכאל בן דהן: אבל ההשלכות של זה מאוד מורכבות שיכולות להשפיע גם על מחיר האשראי בסופו של דבר שיגיעו לצרכנים וגם באופן כללי על התנהלות הבנקים

מיכאל בן דהן:  זה משהו שאנו כן רוצים לבחון לעומק לפני שאנו מגיעים להסדר בנושא הזה

משה גפני: תודה

משה גפני:  מבקש שתבדוק עם הממונים עליך במשרד האוצר, אני רוצה לדעת על כמה זמן אתם מדברים

משה גפני:  השאלה אם אני צריך להתחשב בזה או לא

משה גפני:  אני כמובן מאוד מעדיף שתהיו בעניין ושתגיעו לפתרון

משה גפני:  לא נשאיר את העניין באוויר

משה גפני:  בבקשה, נציג הבנקים, מר מדמון

איתן מדמון: אני רוצה להתייחס לנושא העו"ש ולומר אילו פתרונות בנקודת זמן הזו כבר קיימים

איתן מדמון:  אחד, חלק מהבנקים מאפשרים קיזוז של יתרות חובה זכות במסגרת החשבון

איתן מדמון:  אתם יכולים להקל בזה ראש אבל הפתרון הזה ללקוחות הרלוונטיים שווה הרבה יותר מאשר כל ריבית שלא תקבעו פה על ידי נגיד או כל דבר כזה או אחר כי הקיזוז כאמור עולה הרבה מאוד כסף ביתרות החובה ולכן יש בנקים שמאפשרים קיזוז מהסוג הזה

איתן מדמון:  יש בנק אחד למשל שנותן עד אלפיים שקלים במינוס, לא גובה ריבית

איתן מדמון:  לומר שהבנקים לא נותנים פתרונות, הבנקים אדישים למצב,  לא מעניין אותם – אמירות קצת קיצוניות

משה גפני: אני מתנצל שאני לא יודע להסביר עצמי

משה גפני:  בכל אופן תעשה מאמץ אינטלקטואלי אפילו שאני לא מסביר טוב

משה גפני:  הבנקים לא נמצאים פה בפריימריז

משה גפני:  אל תגיד לנו מה הבנקים עושים ללקוחות

משה גפני:  נסתדר גם בלי ההסבר הזה

משה גפני:  מבקש תשובה – מה אתה מציע פתרון? אל תגיד לי שזה לעומת העולם הריבית הכי גבוהה

משה גפני:  אל תעשה לנו השוואות

משה גפני:  תגיד שאין פתרון – זה גם תשובה

משה גפני:  אם יש פתרון תאמר מהו

משה גפני:  אני רוצה את זה לישיבה הבאה

משה גפני:  לא נרפה מכם

משה גפני:  אנו מברכים אתכם על שבנק דיסקונט היום ובנק הפועלים כבר לפני חודש לא מעלים את הריבית של המשכנתאות

משה גפני:  זה דבר מבורך

משה גפני:  אנו מברכים על כך וקוראים לכל הבנקים לעשות זאת

משה גפני:  נקלענו למצוקה כלכלית גיאופוליטית אבל לא רק

משה גפני:  מי שעולה לו הריבית וצריך לשלם עכשיו יותר כסף זה זוגות צעירים, משפחות שכלכלית צריכים להגיע למשכנתא

משה גפני:  העשירים לא צריכים את זה

משה גפני:  אנו מבקשים מכם תשובה האם יש לכם פתרון

משה גפני:  לומר שאתם מצוינים ולכן אין לכם פתרון זו תשובה אבל שנדע על השולחן – הבנקים לא תורמים לעניין הזה כלום כי תרמו מאז קום המדינה

משה גפני:  אם יש לכם פתרון אני מבקש, שאני יודעים מה עושים במקרה כזה שהמשכנתאות עולות כל הזמן, הריבית על המשכנתאות כל הזמן עולה, והפיקדונות נשארים באותו מצב

איתן מדמון: הפיקדונות ממש לא נשארים באותו מצב

משה גפני: מאה אחוז

משה גפני:  מבקש שתגיד פתרון

איתן מדמון: עכשיו הצעתי פתרון של קיזוז יתרות חובה מיתרות זכות

אורית פרקש הכהן: ואם אין יתרות חובה?     

איתן מדמון: אז יש בנקים שנותנים ריבית על העו"ש

איתן מדמון:  את יכולה לומר שהריבית נמוכה מדי או לא מספיק גבוהה

איתן מדמון:  כל בנק לפי האינטרסים שלו

איתן מדמון:  בסך הכול אי אפשר לייצר מדיניות אחידה לכולם

משה גפני: אני מבקש לישיבה הבאה – בואו עם מכלול של הצעות

משה גפני:  לא מספיק מה שאמרת

משה גפני:  זה יפה, זה מראה שיש לך כוונה טובה ורצון טוב

משה גפני:  עם אלה לא הולכים למכולת

משה גפני:  צריך את המכלול ולא נרפה מכך

משה גפני:  שלא נצטרך להגיע לחקיקה

משה גפני:  יש הצעות חוק שמונחות על השולחן

משה גפני:  אנו יודעים את הבעייתיות שיש בחוקים הללו

משה גפני:  אם אין ברירה - נצטרך להשתמש בזה

משה גפני:  לכן אני מבקש את הפתרון גם ממשרד האוצר, גם מכם ובישיבה הבאה בעז"ה יבואו בנק ישראל והמפקח על הבנקים, אם הם לא ירצו באותו יום שוב להעלות את הריבית

משה גפני:       תודה רבה על שהעלית את הנושא

אורית פרקש הכהן: תודה לכם

משה גפני: תודה לכל המשתתפים בדיון הזה ונמשיך את הדיון

משה גפני:  תן לי תשובה במשרד האוצר, כמה זמן ייקח לכם