ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-01-18 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה

יוסף טייב:  היום יום רביעי, כ"ה בטבת התשפ"ג, ה-18 בינואר 2023

יוסף טייב:  נושא הדיון: יחס המוסדות האקדמיים לסטודנטים עולים חדשים

יוסף טייב:  ברשותכם אתן סקירה בדבר הצורך של התכנסות הוועדה סביב הנושא הזה

יוסף טייב:  אני מקבל ללשכתי מאות פניות מסטודנטים ומארגונים לגבי היחס של ראשי האוניברסיטאות והמל"ג לעולים עצמם

יוסף טייב:  יש פה שאלה מהותית שאנחנו צריכים להתייחס אליה

יוסף טייב:  האם יש פה מדיניות של המל"ג ביחס שלהם כלפי העולים

יוסף טייב:  זה מתבטא בהמון נקודות, במבחני קבלה לאוניברסיטאות, במלגות, בהכרה בבגרויות

יוסף טייב:  אנחנו שומעים שחלק מהבגרויות מוכרות וחלק מהבגרויות אינן מוכרות

יוסף טייב:  קורדינטורים שנמצאים בתוך המסגרות, בחלק מהמסגרות זה קיים ובחלק מהמסגרות זה לא קיים

יוסף טייב:  חשוב לי שתהיה לנו אחידות ושנבין איפה המל"ג נמצא בנושא והאם קיימת בכלל מדיניות סביב הנושא הזה, ואם היא לא קיימת אז חשוב שיחד נוביל מדיניות בהידברות ובשותפות עם סטודנטים ועם ארגונים

יוסף טייב:  אף אחד לא רוצה לעשות פה דברים חד-צדדיים, להיפך, אנחנו פה בשביל לשפר

יוסף טייב:       בסוף, כפי שאמרתי בישיבה הקודמת, העולים ובוודאי הסטודנטים העולים הם נכס אסטרטגי למדינת ישראל

יוסף טייב:  כשסטודנט מגיע לארץ אזי קל לו יותר להשתלב בחברה הישראלית ואני חושב שזו המטרה שלנו

יוסף טייב:  ראינו את המדיניות הזו מתבצעת יפה מצד המל"ג כלפי המגזר הערבי, הרצון להכניס אותו לתוך האקדמיה ושילוב בתעסוקה, כך גם הדבר מול חלק מהמגזר החרדי – אני חושב שנצטרך לקיים דיון נפרד בנושא זה

יוסף טייב:  נקודה נוספת שארצה להתייחס אליה במשך הדיון היא מדיניות המל"ג לגבי הכרה במוסדות בחו"ל בהם למדו העולים החרדים

יוסף טייב:  יש עולים שלמדו במוסדות חרדיים בחו"ל וכשהם מבקשים ללמוד במסגרות אקדמיות נפרדות, ממה שאני שומע המל"ג לא מוכן להכיר במוסדות בהם הם למדו

יוסף טייב:  התוצאה הישירה היא שאנחנו מכניסים אותם בתוך 15% שהמל"ג קבע בעקבות פסיקת בג"ץ, ואז הם נכנסים לתוך הסיפור הזה ואנחנו מייצרים פה שתי בעיות, האחת היא שאנחנו לוקחים מהאחוזים שהיו אמורים להיות בשביל אותו מגזר חוזר בתשובה שלא למד במסגרות חרדיות בעבר וזה מייצר פקק לאותם העולים שרוצים להיכנס למסגרות האמורות

יוסף טייב:  המכללות והאוניברסיטאות לא נותנות להם להיכנס כי יש לנו פול מלא

יוסף טייב:       נחשפתי בתחילת השנה לכ-64 סטודנטיות עולות מצרפת שרצות להיכנס למסגרות האמורות ולא התקבלו

יוסף טייב:  האבסורד הגדול הוא שהן כבר היו בתוכנית מסע והמדינה כבר שילמה כ-5,000 דולר פר ראש כדי שהן תסיימנה את התוכנית

יוסף טייב:  הן רוצות להתקבל לאקדמיה והדלתות סגורות

יוסף טייב:  השקענו כסף בעידוד עלייה אבל הפסדנו את העולים כי הם לא יכולים להיכנס

יוסף טייב:  הן חזרו לחו"ל

יוסף טייב:  אני יכול לומר שמי שמגיע לתוכנית מסע וכבר רוצה לעשות את המהלך ולהיכנס לעולם האקדמי, ולא מתקבל וחוזר לחו"ל, סביר להניח שהוא כבר לא יעלה לישראל בשנים הקרובות ואנחנו נקבל אותו כבר עם משפחה והרבה ילדים ואז מדינה תצטרך להשקיע הון עתק בסל קליטה, ברווחה, בחינוך, בהכרה בתארים ועוד

יוסף טייב:  אני חושב שיפה שעה אחת קודם ויש להוביל מדיניות ברורה כי בסוף, כפי שאמרתי, אנחנו מדינת הגירה ואנחנו רוצים את העולים האלו ואת כוח האדם הזה עוד כשהוא צעיר

יוסף טייב:  אשתדל לתת זכות דיבור לכל האורחים, אנחנו לא לחוצים בזמן

יוסף טייב:  נציגי משרד החינוך אשמח לשמוע על המדיניות

יוסף טייב:  שרית כהן, ממונה על מוסדות להכשרת עובדי הוראה בחמ"ד, בבקשה

שרית פני כהן: שלום, אני רוצה להציג את הנעשה בהכשרת מורים במוסדות האקדמיים – מכללות ובתי ספר לחינוך באוניברסיטאות – אנחנו פועלים בשיתוף עם מינהל הסטודנטים העולים של משרד העלייה והקליטה בצורה מאוד הדוקה

שרית פני כהן:  אנחנו מאוד רוצים לקדם את הסטודנטים העולים החדשים בתחומי ההוראה

שרית פני כהן:  אני חושבת שיש פריצת דרך בכך שסטודנט עולה לארץ ונהיה מורה במדינת ישראל

שרית פני כהן:  לצורך כך יצרנו מעטפת שמסייעת לו בכמה רבדים, גם ברמה האקדמית, גם ברמה החברתית והרגשית, וכן בתהליכי ההסתגלות

שרית פני כהן:  בכל מוסד אקדמי דיקאן הסטודנטים או מדריך מטעם מינהל הסטודנטים מלווה ברמה האישית את הסטודנטים הללו

שרית פני כהן:  בשלב ההתאקלמות ובשלב ההסתגלות הם מקבלים סיוע אישי והכוונה לגבי בחירת תחום לימודים ומקום לימודים

שרית פני כהן:  הם מקבלי מימון מלא של שכר הלימוד למשך ארבע שנים בתנאי שהם ממלאים שעות עבור הקהילה

שרית פני כהן:  אם הם עושים זאת במשך שנה שלמה הם מקבלים לא רק את שכר הלימוד אלא מעבר

שרית פני כהן:  למשל: שיעורי עזר בסבסוד משמעותי, סיוע כלכלי אישי מעבר לסיוע שתואר, קורס לשיפור השפה העברית

שרית פני כהן:  כשסטודנט עולה לישראל הוא נתקל בתחושת בדידות וגם בקשיי שפה

שרית פני כהן:  עיקר הסטודנטים מוכוונים ללמד מקצועות שאינם מתבססים על השפה העברית – מתמטיקה ואנגלית – אבל במפורש מנסים לעזור להם לשפר את השפה

שרית פני כהן:  בהתחלה הם מאוגדים בקבוצות בתוך עצמם והמוסדות עובדים קשה על מנת לפתוח אותם אל שאר החברה על ידי יצירת מעטפת של טיולים להכרת הארץ ושבתות מאורגנות יחד עם ישראלים

שרית פני כהן:       	עזרה ברמה האקדמית: יש להם הקלות בלימודים, אפשרות להארכת זמן במבחנים ועוד

שרית פני כהן:  הם מתקבלים על סמך פסיכומטרי בלבד ועל סמך מבחן יע"ל שדרישת הציון בו היא 110 ברוב המוסדות

שרית פני כהן:  ניתנים גם קורסים על מנת לסייע להם לעבור את מבחן יע"ל בו הם צריכים להיבחן על מנת לעמוד ברף האקדמי

שרית פני כהן:  מתוך שיח עם מדריכים ודיקאנים עולה שהם באים בצורה פרו-אקטיבית, נפגשים עם הסטודנטים בפגישות אישיות וקבוצתיות

שרית פני כהן:  הם מדברים באופן אישי עם ראשי החוגים בנושא העולים החדשים, זו אוכלוסיית סטודנטים שנמצאת במוקד

שרית פני כהן:       יש לנו 280–300 סטודנטים מכל המדינות, גם ממדינות רוסיה ואוקראינה

שרית פני כהן:  המוסדות שמים אותם במיקוד של טיפול אישי וקבוצתי

שרית פני כהן:  אני חייבת לציין שמינהל הסטודנטים העולים עושה עבודה אישית יוצאת מן הכלל בשיתופי פעולה עם המוסדות האלה

שרית פני כהן:  אנחנו מדברים גם על מימון וגם על ראיית הסטודנטים במעטפת רגשית

שרית פני כהן:  הם מקבלים ייעוץ פסיכולוגי ללא עלות על מנת לענות לכל הצרכים שלהם

שרית פני כהן:  אנחנו לא מחכים שהם יבקשו מאיתנו אלא מזמינים אותם לשיחה, מיידעים אותם לגבי הזכויות שלהם ואחר כך מלווים אותם לכל אורך שנות הלימוד

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  הזכרת את ההקלות בזמן הבחינה

יוסף טייב:  האם זו הוראה מפורשת או שהדבר תלוי בהחלטת ראשי המוסדות

יוסף טייב:  האם הטכניון, לדוגמה, יכול להחליט שהוא לא נותן את ההארכה האמורה?      

שרית פני כהן: נושא ההקלות נדון מול דיקאן הסטודנטים באוטונומיה של המוסד

שרית פני כהן:  רוב המוסדות שמחים לעזור אבל לא מדובר בחוק או בתקנון

שרית פני כהן:  יש הבנה של כל המוסדות והבנה של הקשיים

יוסף טייב: ולרי כרסנטי, יושבת-ראש Cnef, בבקשה

ולרי קארסנטי: שלום לכולם, תודה עבור זכות הדיבור

ולרי קארסנטי:  אני מנהלת אקדמית ב-Cnef, ארגון שנותן מענה לסטודנטים עולים דוברי צרפתית או כאלו שנמצאים בתהליך עלייה

ולרי קארסנטי:  כל מה שאמרה שרית נכון אבל חלקי ואשמח להוסיף

ולרי קארסנטי:  בשנת 2017 התכנסה ועדת החינוך שהסיכום שלה כדלהלן: "הוועדה קוראת למועצה להשכלה גבוהה לקיים דיון בדבר הכללת העולים החדשים מכלל התפוצות כמקבלי העדפה, כשם שכיום נכללים מגזרים מסוימים – ערבים, חרדים ויוצאי אתיופיה – ולהשיב לוועדה תוך חודש ימים"

ולרי קארסנטי:  דבר שני, כנכנסים לאתר המל"ג ומכניסים את המילים: "יוצאי אתיופיה / בני מיעוטים / אנשי פריפריה / חרדים" אז רואים שיש כל מיני החלטות של המל"ג לגבי הקבוצות האמורות וגם תקציבים מות"ת

ולרי קארסנטי:  כשמכניסים את המילה: "עולים", לצערי, מאז 2006 פשוט לא רואים שום תוצאה

ולרי קארסנטי:  הגענו לפה כדי לדעת מה נעשה מאז, בדיוק כמו ששאל יושב-ראש הוועדה

ולרי קארסנטי:  אין כוונתנו לתקוף, אנחנו רוצים לדעת מה נעשה

סימון דוידסון: תוקפנים בעדינות

ולרי קארסנטי: אני?   

יוסף טייב: סיבכת אותה, סימון

קריאה: היא לא רוצה להיות עדינה

ולרי קארסנטי: זה לא שאני לא רוצה, אני פשוט רוצה לדעת מה נעשה מאז, הארגון שלי וכל הארגונים שמטפלים בסטודנטים עולים

ולרי קארסנטי:  נכון שיש מעטפת אבל זה ממש מינימלי, זה לא מכסה את הצרכים האמיתיים

ולרי קארסנטי:  אנחנו מבקשים שהעולים יוכרו כקבוצה בעלת צרכים מיוחדים כמו שנעשה עם בני מיעוטים, יוצאי אתיופיה, חרדים ועוד

ולרי קארסנטי:  יש כל מיני תוכניות חומש - - -     

יוסף טייב: ברשותך, את מבקשת מדיניות כלפי סטודנטים עולים שתהיה זהה למדיניות כלפי יוצאי אתיופיה

יוסף טייב:  יוצאי אתיופיה אינם עולים? יש מדיניות מיוחדת ליוצאי אתיופיה שמבדילה אותם משאר העולים?      

יבגני סובה: במה זה מתבטא?     

יוסף טייב: תכף אתן לנציגי משרד הקליטה להסביר

ולרי קארסנטי: זה מתבטא, צריך שלכל המוסדות תהיה אותה המדיניות

ולרי קארסנטי:  עבדתי הרבה שנים כאחראית על תוכנית לדוברי צרפתית באוניברסיטה העברית במכינה לתלמידי חו"ל, ראיתי בעצמי כל מיני החלטות לא ברורות לגבי תנאי קבלה, לגבי עזרה, לגבי ליווי

ולרי קארסנטי:  ראיתי את זה גם בטכניון ובאוניברסיטת תל-אביב

יבגני סובה: עולה חדש מצרפת שמחזיק בתעודת בגרות צרפתית לא מחויב במכינה קדם אקדמית בישראל, נכון? אבל עולה חדש מאתיופיה, רוסיה או אוקראינה חייב בה

יבגני סובה:  זה כבר לטובתם בעניין הזה

ולרי קארסנטי: נכון, אתה צודק

יבגני סובה: אז כבר מצאנו משהו לטובתם

יבגני סובה:  תני דוגמא לעוד דברים שאפשר לעזור בהם לסטודנטים העולים

יבגני סובה:  אולי זה דורש תיקון חקיקה, אולי זה דורש התערבות של משרד החינוך

ולרי קארסנטי: לגבי המכינה, נכון שהבגרות הצרפתית מוכרת כמו גם הבגרות האמריקאית

יבגני סובה: אמריקאי לא מוכר? בתקופתי זה היה

יוסף טייב: יבגני, תן לה לסיים

ולרי קארסנטי: זה נכון שהם לא צריכים מכינה באופן רשמי אבל זה לא נכון מבחינה אקדמית

ולרי קארסנטי:  אין להם עברית מספקת כדי ללמוד באקדמיה

ולרי קארסנטי:  במוסד האקדמי הלימודים זהים לכולם

ולרי קארסנטי:  מי שרוצה ללמוד משהו מדעי – מתמטיקה, פיזיקה וכימיה – הדברים שנלמדים בצרפת לא זהים לתוכניות הלימוד בארץ

ולרי קארסנטי:  רמת האנגלית גם לא מספקת

ולרי קארסנטי:  יש כל מיני דברים ואני חושבת שדווקא המכינה זה כלי מאוד חשוב על מנת להשתלב באקדמיה, יש צורך במכינה למרות שבגרות מוכרת

יבגני סובה: לדברייך אין הבעיה בשפה אלא בתוכן הלימודים

ולרי קארסנטי: גם בשפה

יוסף טייב: שילוב של שניהם

ולרי קארסנטי: זה חשוב באותה המידה

ולרי קארסנטי:  יש כל מיני דוגמאות שהבאתי שאפשר, אם אני חושבת על משהו קודם כל, תתארו לעצמכם שמישהו שמגיע לבד, וזה רוב הסטודנטים, הם לא יכולים באותו הזמן ללמוד ולעבוד כמו שהסטודנטים הישראלים עושים

ולרי קארסנטי:  זה בלתי-אפשרי, מה שלוקח חצי שעה לסטודנט ישראלי לוקח להם שעה או שעה וחצי, הם מתרגמים כל דבר

ולרי קארסנטי:  אם הם רוצים להשקיע בלימודים אי-אפשר

ולרי קארסנטי:  צריך קודם כל דמי קיום, צריך העדפה במעונות סמוכים לקמפוס

ולרי קארסנטי:  לצורך העניין, בגבעה הצרפתית הסמוכה להר הצופים כי אחד מלווה את השני

ולרי קארסנטי:  צריך לחשב את תנאי הקבלה מחדש ושזה יהיה זהה לכל האוניברסיטאות

ולרי קארסנטי:  אני מבינה, עבדתי המון באוניברסיטה העברית, כל אוניברסיטה רשאית לקבוע את תנאי הקבלה שלה אני לא חושבת שזה נכון

ולרי קארסנטי:  אם בגרות צרפתית מוכרת אז יש להכיר בה בכל המוסדות

ולרי קארסנטי:  אם יש צורך במעבר בחינת יע"ל בציון מסוים, ראוי שהרף יהיה זהה

ולרי קארסנטי:  - - - שזו תוכנית במקום בחינת יע"ל ושזה יהיה מוכר על ידי האוניברסיטאות

ולרי קארסנטי:  בתוכנית זו הם לומדים עברית ופתאום זה לא נחשב וחבל

ולרי קארסנטי:  יש צורך במדיניות כוללת

יוסף טייב: ולרי, נא לסיים

יבגני סובה: כמה סטודנטים עולים מצרפת יש באוניברסיטאות ובאלו מקומות

יבגני סובה:  העלית את סוגית המעונות ועלינו לדעת איפה מרוכזות הבעיות

יבגני סובה:  יש גם שונות בין מוסדות בכמות המעונות

יבגני סובה:  תני לנו קצת נתונים

ולרי קארסנטי: בצרפת יש הערכה רבה לטכניון ולכן יש ריכוז גדול בטכניון, באוניברסיטה העברית, בר אילן ואוניברסיטת תל-אביב

ולרי קארסנטי:  אלו המקומות המרכזיים

יבגני סובה: כמה סטודנטים עולים מצרפת לומדים לתואר ראשון?      

ולרי קארסנטי: אין לי נתונים

יוסף טייב: הדיון הוא לא רק סביב צרפת, זה שהיא מייצגת ודוברת את השפה - - -     

סימון דוידסון: ישראל ביתנו החליטה לקבל מנדטים מהצרפתים

יוסף טייב: אני יודע מה הוא עושה פה

יבגני סובה: היא אמרה שהיא חושבת שסטודנטים מצרפת צריכים לעבור מכינה כי זה יעזור להם להשתלב

יבגני סובה:  בהקשר לשאלה הזאת אני רוצה לדעת

יבגני סובה:  יכול להיות שחלקם הגדול ירצה לעשות זאת

יבגני סובה:  מכינה אקדמית אורכת כשנה ומשרד העלייה מעניק סיוע

יבגני סובה:  השאלה היא אם סטודנטים מצרפת יהיו מוכנים "לבזבז" את השנה הזאת על מכינה ולא לקבל סיוע מהמדינה בשביל להשתלב טוב יותר בלימודים האקדמיים, לכן רציתי להבין על איזה מספר אנחנו מדברים

יבגני סובה:  אם זה 500 ומתוכם 300 לא רוצים אז אנחנו מדברים על 200 אנשים

יבגני סובה:  אני מתעקש על עולי צרפת כי את מדברת עליהם

ולרי קארסנטי: וגם יש לי מבטא, אני יודעת

יבגני סובה: לא קשור למבטא, ממש לא

יוסף טייב: גם ליבגני יש מבטא

יבגני סובה: יש עוד מדינה אחרת שלא - - - הנה, זו הסיבה שאנחנו מתעקשים על עולים מצרפת

ולרי קארסנטי: אני לא מדברת על דברים שאני לא מכירה

ולרי קארסנטי:  מניסיוני אני יודעת שמי שרוצה להשתלב באוניברסיטה רוצה באופן אוטומטי מכינה והוא לא מרגיש שהוא מבזבז עוד שנה, והוא לא יכול לקבל סיוע

ולרי קארסנטי:  או שהם מקבלים שירות צבאי ואז הם מקבלים מהצבא, או שירות לאומי, אבל לא סטודנטים

יבגני סובה: זה בסדר גם אם אין לך מספרים

יוסף טייב: נשמח לקבל את המספרים אחר כך מולרי או ממשרד הקליטה, תודה

סימון דוידסון: מה המספר הכללי של סטודנטים עולים שמתחילים תואר ראשון?      

יוסף טייב: מירי כהן אדלשטיין, ראש מינהל סטודנטים עולים במשרד הקליטה, בבקשה

מירי כהן אדלשטיין: שלום לכולם, המינהל לסטודנטים עולים הוא אגף מאוד מיוחד במשרד העלייה והקליטה, הוא הגוף הממשלתי שאמון על עידוד עלייה של צעירים והבאתם ללימודים בישראל

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מסייעים בכל אספקט של תהליך הקליטה שלהם כאן

מירי כהן אדלשטיין:  בשנה שעברה סייענו ל-5,500 סטודנטים עולים ובעצם, מבחינת החלוקה, אנחנו רואים שבערך רבע מהם הם עולים מארצות הברית, עוד רבע - - - 17% מצרפת – שזה יותר מייצוג יוצאי צרפת בקרב כלל העולים – זה אומר שאנחנו רואים עלייה משמעותית של צעירים דוברי צרפתית ואנחנו מברכים על זה

יוסף טייב: איך המספרים מסתדרים, משרד החינוך דיבר על 300 עולים ואת מדברת - - -     

מירי כהן אדלשטיין: אני מדברת על כולם

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו נותנים מלגות שכר לימוד מלאות לכל שנות התואר כאשר התנאי הוא שהם עד שלוש שנים בארץ, לא כולל שירות צבאי או לאומי

מירי כהן אדלשטיין:  כמו שנאמר, מי שחייב במכינת עולים מקבל מימון גם ללימודים במכינה

יבגני סובה: ארבע שנים?     

מירי כהן אדלשטיין: אפילו יותר

מירי כהן אדלשטיין:  אם יש סטודנט לרפואה הוא יהיה זכאי גם לשש שנים

יבגני סובה: ארבע שנים מלאות באוניברסיטה, לא במכללה

מירי כהן אדלשטיין: למה לא במכללה?      

מירי כהן אדלשטיין: אנחנו משלמים שכר לימוד בתעריף ות"ת גם אם מישהו לומד במוסד לא מתוקצב

מירי כהן אדלשטיין:  מדובר בשכר לימוד על פי התעריף הממלכתי

מירי כהן אדלשטיין:  מעבר לשכר הלימוד אנחנו מסייעים גם בקורסים לפטור מלימודי אנגלית ועברית במהלך הלימודים

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו נותנים מעטפת טיפולית נרחבת שכוללת מדריכים שנמצאים בקמפוסים, הכול ממומן על ידי משרד העלייה

מירי כהן אדלשטיין:  המדריכים עובדים עם דיקן הסטודנטים בכל מוסד ומלווים את הסטודנטים ליווי צמוד במהלך התואר, יוצרים גם קבוצת שווים של סטודנטים עולים, עושים המון פעילויות חברתיות, סמינרים ועוד

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מסבסדים שיעורי עזר יחד עם מוסדות הלימוד

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מקיימים תוכניות התנדבות, מנהיגות, הכנה לתעסוקה

מירי כהן אדלשטיין:  כמו שאמרו פה, יש לנו ארבע עובדות סוציאליות ברחבי הארץ שמלוות את הסטודנטים

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מסבסדים אבחונים, טיפולים פסיכולוגיים, ובאמת כל דבר שסטודנט צריך

סימון דוידסון: עכשיו תגידי גם מגורים

מירי כהן אדלשטיין: בחלק מהתוכניות

מירי כהן אדלשטיין:  עוד מעט אגיע לתוכניות ההכנה

יבגני סובה: מירי, יש חיילים משוחררים שמקבלים מענק ממדים ללימודים והם לא משתמשים בסיוע

מירי כהן אדלשטיין: מלגת ממדים ללימודים היא מלגה חלקית והיא ניתנת בסוף הלימודים, בסביבות אפריל

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו נותנים ראשונים ומי שלא זכאי אצלנו הולך לשם

מירי כהן אדלשטיין:  אצלנו זה 100% שכר לימוד עם כל המעטפת

משה סולומון: הוא יכול לקבל את שתי התמיכות

מירי כהן אדלשטיין: הקרן לחיילים משוחררים בוחנת את זה

מירי כהן אדלשטיין:  יכול להיות שהם מקזזים חלק יחסי אבל אני לא רוצה לדבר בשמם

מירי כהן אדלשטיין:  המטרה היא לתת לחיילים משוחררים את הזכויות שמגיעות להם

מירי כהן אדלשטיין:  אני יכולה לספר שמבחינת הקבלה, אנחנו מממנים את שכר הלימוד במכינות העולים שזה שכר לימוד מאוד משמעותי

מירי כהן אדלשטיין:  מההיבט התקציבי, עד עכשיו לא יכולנו לפתוח את זה גם לאוכלוסיות שלא בהכרח חייבות במכינת העולים

מירי כהן אדלשטיין:  אני יכול לספר שאנחנו מבינים את החשיבות, בייחוד היום, בלימודי העברית

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מגישים את זה כתוכנית במסגרת תקציב 2023/2024 ומאוד מקווים שיעלה בידנו

מירי כהן אדלשטיין:  מהבחינה המקצועית אנחנו רואים את הצורך במימון מכינות עולים גם לאוכלוסייה זו

מירי כהן אדלשטיין:  אספר שמעבר למכינות העולים יש לנו תוכנית שנקראת תק"א בשיתוף עם הסוכנות היהודית, מוסדות אקדמיים ואגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך

מירי כהן אדלשטיין:  תוכנית זו מיועדת למי שלא חייב במכינת עולים

מירי כהן אדלשטיין:  מי שלא חייב במכינת עולים, זו תוכנית של סמסטר שמתקיימת ברחבי הארץ והסטודנט יכול לקפוץ בשתי רמות עברית בסמסטר אחד

מירי כהן אדלשטיין:  התוכנית כוללת ייעוץ והכוונה וקורסי הכנה ליע"ל, את זה אנחנו מקיימים גם עבור כלל האוכלוסייה

מירי כהן אדלשטיין:  אם יש סטודנט שצריך קורס הכנה למבחן יעל אנחנו מממנים גם את זה לפני הלימודים כולל ייעוץ והכוונה לבחירת מסלול לימודים של מכונים מקצועיים שהחל מלפני שנה הכנסנו את זה גם בכל השפות

מירי כהן אדלשטיין:  הייעוץ יכול להיות בצרפתית, רוסית, ספרדית ואפילו באמהרית

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו גאים בזה

יבגני סובה: זה רק לתואר ראשון?     

מירי כהן אדלשטיין: גם לתואר שני

יבגני סובה: מה ראשי התיבות?     

מירי כהן אדלשטיין: תק"א: תוכנית קליטה אקדמית

מירי כהן אדלשטיין:  מעבר לתק"א אנחנו גם מקיימים המון תוכניות ייחודיות

מירי כהן אדלשטיין:  בשנים האחרונות פיתחנו מודל שנקרא: "תוכניות עלייה אקדמיות"

מירי כהן אדלשטיין:  הסטודנטים נכנסים ישירות ללימודי תואר

מירי כהן אדלשטיין:  בשנה הראשונה הם לומדים בשפתם קורסי מבואות ובמקביל למודי עברית אינטנסיביים באולפן

מירי כהן אדלשטיין:  החל מהשנה השנייה הם לומדים כבר בעברית

מירי כהן אדלשטיין:  יש לנו תוכנית שכזו באוניברסיטת אריאל, באוניברסיטת בן גוריון – נמצאת איתנו כאן מנהלת התוכנית – וגם במכללת סמי שמעון

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו רוצים לפתח עוד תוכניות שכאלה גם לדוברי צרפתית

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו בקשר עם הסוכנות היהודית בחו"ל לגבי גיוס משתתפים

סימון דוידסון: הכול נראה מדהים

סימון דוידסון:  יש לכם נתונים לגבי מספר הסטודנטים שמפסיקים את התוכנית וחוזרים למדינה שלהם, ומה הסיבות?     

מירי כהן אדלשטיין: עשינו את הבדיקה הזו

מירי כהן אדלשטיין:  חמש שנים לאחר סיום הלימודים 94% נשארים בארץ

מירי כהן אדלשטיין:  חשוב שתבינו שקשה להיות סטודנט בישראל ולכן קיים אגף שנותן את כל התמיכה

מירי כהן אדלשטיין:  המדינה מכירה בקושי הזה ובשביל זה אנחנו נמצאים כאן

מירי כהן אדלשטיין:  מי שצולח את המגבלות ומשתמש בסיוע ונעזר בנו, זה אומר הכול, הישארות של 94% לאחר חמש שנים

מירי כהן אדלשטיין:  מדובר באחוז משמעותי

ולרי קארסנטי: צריך לפרסם את התוכניות שדיברת עליהן

יוסף טייב: חבר הכנסת סימון דוידסון, בבקשה

סימון דוידסון: בוקר טוב, זה נראה מדהים ונשמע מדהים

סימון דוידסון:  זה הדיון הראשון שלי בוועדה בקדנציה זו

סימון דוידסון:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת יוסי טייב על דרך שאתה מתחיל עם הצוות המדהים של הוועדה הזו בניהול יהודית

יהודית גידלי: ברוכים השבים

סימון דוידסון: ועדה חשובה מאוד, אני אומר לך שזו אחת הוועדות המשמעותיות שיש בכנסת, זה באמת נוגע לילדים שלנו, כולם

סימון דוידסון:  לכן כל-כך חשוב לי לחזור לפה

סימון דוידסון:  צריך לזכור שזאת ועדת חינוך, תרבות וספורט

יוסף טייב: הבנו את הרמז, סימון

סימון דוידסון: לא, אני אומר, אתם תבינו את זה יותר בעתיד

סימון דוידסון:  אני שמח שהגיע חבר כנסת דווקא מהחברה הערבית

סימון דוידסון:  אני רוצה לדבר על משהו שחשוב לטפל בו

סימון דוידסון:  אנחנו מדברים פה על עולים וזה נפלא לשמוע תוכניות

סימון דוידסון:  הנתונים מדהימים וזה מאוד חשוב

סימון דוידסון:  מבחינתי, אחרי כל הסיורים והטיפול שעשיתי בחברה הערבית – בעולם של הספורט – גיליתי דבר מטורף

סימון דוידסון:  מבחינתי ילד שגדל בחברה הערבית הוא כמו עולה חדש כשהוא מגיע לאקדמיה

סימון דוידסון:  חוסר הידע של הילדים בחברה הערבית בשפה העברית מונע מהם להשתלב אחר כך גם במוסדות האקדמיים

סימון דוידסון:  רוב הילדים בחברה הערבית לא מצליחים לדבר עברית וראיתי את זה פעם אחר פעם הם מבינים מה אני אומר להם אבל הם לא מצליחים לדבר והדבר הזה הוא נקודה שחייבים לטפל בה

סימון דוידסון:  בוועדה הזו צריכים לדון בזה כי זה נושא מאוד חשוב, אחזור על זה שוב ושוב כי צריכים לערוך שינויים בתוכנית הוראת העברית בחברה הערבית

סימון דוידסון:  יש לתרגל את השפה, שיהיה להם ביטחון לדבר, כי ילד שלא יודע לדבר יגיע לגיל 18 ולא ירצה ללמוד באקדמיה בשפה העברית כי הוא יתבייש ולא תהיה לו האפשרות לעשות את זה

יוסף עטאונה: אני מסכים עם כל מילה שלך

יוסף עטאונה:  הגעתי לוועדה הזאת כי היא ועדה חשובה מאוד - - -     

יוסף טייב: אפשר לא להסכים איתך?     

סימון דוידסון: היום אני רגוע

יוסף טייב: אתה תמיד רגוע

סימון דוידסון: זה מה שרציתי להגיד ואני מברך אותך, יוסי, ידידי, אני בטוח שתעשה עבודה מדהימה, יש גם צוות מדהים ושיהיה בהצלחה לכולם בוועדה הזו

סימון דוידסון:  בואו נעשה דברים טובים

יוסף טייב: תודה

יוסף טייב:  מנהל קשרי ממשלה ביד לעולים

סימון דוידסון: אני בעצמי עולה, בשנת 1972 עליתי לארץ מליטא

סימון דוידסון:  אנחנו בארץ כבר 50 שנים ואמא שלי, עדיין כאילו עלתה עכשיו

סימון דוידסון:  זה משהו שאי-אפשר לתאר אותו

יבגני סובה: אני חייב להגיד שהרוסית שלו טובה אך טעונה שיפור

יוסף טייב: אשר, בבקשה

אלטשול: בתור סטודנט עולה לתואר ראשון ושני אני מברך על ההתייחסות הרצינית שיש לנושא

אלטשול:  בגדול, כמו שמירי אמרה, יש הרבה מאוד מלגות והתייחסות אבל לפעמים לא מספיק

אלטשול:  יש אוטונומיה לכל מוסד לימודים בהרבה מאוד נושאים כולל ההקלות במבחנים, תנאי קבלה מיוחדים ועוד

אלטשול:  זה יוצר מצב שלפעמים זה בסדר ולפעמים יש בעיות מאוד רציניות

אלטשול:  יש דוגמא במוסד מסוים עם הגשת מבחנים ועבודות בשפת האם

אלטשול:  הרבה פעמים, בתחומים מסוימים שפת האם אינה עקרונית לחוסר העבודה והיה חוסר גמישות מצד המוסד כלפי ציבור העולים

אלטשול:  יש מקום לתת הנחייה להקל במקרים שזה לא עקרוני לתוכן הנושא, לתת הקלה בהגשת המבחנים, הארכת זמן וכל מה שדרוש להתאמות עבור העולים

אלטשול:  אנחנו לא מדברים על ויתור, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שמגיעה עם כישורים רבים אך מדברת שפה אחרת

יבגני סובה: חצי שעה יש?     

אלטשול: בשנה הראשונה או השנייה

אלטשול:  בשנה השלישית יש שהטבה זו מבוטלת

אלטשול:  מדובר בעוד נושא שהוא בבחינת אוטונומיה של כל מוסד

יבגני סובה: אתה מציע לתת גם הארכת זמן בהגשת עבודה?     

אלטשול: אם זה נדרש

אלטשול:  אני אומר, לפעמים יש חוסר גמישות

יבגני סובה: אלו עוד הקלות?     

אלטשול: להגיש את זה בשפת האם

יבגני סובה: להגיש את העבודה עצמה בשפת האם?      

אלטשול: אנחנו מדברים על תחומים כמו מחשבים כשברור שישנה האפשרות הטכנית

אלטשול:  זה לא מכביד על המוסד

אלטשול:  הדברים הללו אפשריים וכבר קיימים, לפחות בשנה הראשונה ללימודים

אלטשול:  ניתן להתגמש או אפילו - - -     

יוסף טייב: נשמע בהמשך את התייחסות המוסדות

אלטשול: ניקח לדוגמה את ארצות הברית

אלטשול:  כיום המצב בקמפוסים חמור מאוד, מאוד קשה ליהודים, גם מבחינה חברתית כי יש אנטישמיות רבה

אלטשול:  בנוסף, מחירי הלימוד בארצות הבריות הם אסטרונומיים ביחס לישראל

אלטשול:  יש היום הזדמנות לפנות לסטודנטים יהודיים בארצות הברית, להעלות אותם ארצה, לתת להם את ההטבות כעולים או כתיירים – במקרה שאין החלטה סופית על עלייה – וזו הזדמנות שאין מספיק מודעות אליה

אלטשול:  המדינה, מוסדות הלימוד וארגוני העולים לא פונים אליהם מספיק

אלטשול:  אנחנו מדברים על ציבור כללי שמתעניין באוניברסיטאות הגדולות בישראל שהן מוסדות לימוד בינלאומיים

אלטשול:  בארצות הבריות יש תרבות של לימוד במדינות אחרות וזו הזדמנות שניתן לנצל אותה הרבה יותר מכפי שנעשה היום, תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יבגני סובה: - - - שמאפשרת לעולה חדש להשתמש בוויזה

יבגני סובה:  אני נתקלתי בעולים חדשים ולא ידעתי שעולה חדש שהוא זכאי עלייה אינו חייב לקבל אזרחות

אלטשול: נכון, אנחנו מטפלים בהרבה מאוד שיש להם קשיים נוראיים במשרד הפנים

אלטשול:  זה לוועדה אחרת אבל יש אפשרות גם כן, גם המדינה, משרד החינוך

יבגני סובה: השאלה היא איך אפשר להשתמש בהטבות לפני שהוא מקבל אזרחות

מירי כהן אדלשטיין: אנחנו מסייעים רק לעולים

יבגני סובה: ויזה א1 שונה מ-א5

יבגני סובה:  זה לא מישהו שיש לו זכאות לעלייה, הוא נמצא בארץ, והוא טרם החליט אם לקחת את האזרחות

אלטשול: אבל גם הוא סטודנט, יש לו ויזה מיוחדת לסטודנט

אלטשול:  אנחנו מדברים על אחוזים מזעריים

אלטשול:  בארצות הבריות משלמים כ-50,000 דולרים שכר לימוד שנתי במוסד רציני

אלטשול:  בארץ משלמים לכל היותר 13,000 שקלים

אלטשול:  אפשר לטוס הביתה לכל החגים בהפרש וזה עדיין יצא זול יותר

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אני מצטרף לקריאת מר אלטשול וקורא לכלל הסטודנטים בעולם לבוא ללמוד בישראל, יש להם פה בית

יוסף טייב:  חבר הכנסת סובה, בבקשה

יבגני סובה: חבר הכנסת סולומון, בבקשה

משה סולומון: בוקר טוב לכולם, שמח להיות חבר בוועדה זו בגלל חשיבותה לבניית חברת מופת בישראל

משה סולומון:  אנשים שמתחנכים ואחר כך עוברים לאקדמיה

משה סולומון:  הדבר חשוב בעיקר כשמדובר בעולים

משה סולומון:  אני אגיד כמי שעלה ארצה, אין ספק שהתמיכה באקדמאים עולים היא חשובה לאין ערוך

משה סולומון:  התמיכה הכלכלית חשובה, היא כמעט הדבר המכריע את לשון המאזניים בשאלה אם ללמוד או לא ללמוד

משה סולומון:  התמיכה משמעותית, צריך לשמר אותה וצריך גם להתאים אותה למוסד הלימוד או לצורך של סטודנט כזה או אחר

משה סולומון:  המעגל השני הוא מעגל התמיכה האקדמית לימודית

משה סולומון:  גם אדם שנכנס לתוך מערכת אקדמית, אם אין לו תמיכה, ליווי, וסובלנות לתהליך למידה כפול – שפה ולימוד

משה סולומון:  הדבר השלישי הוא המעטפת החברתית וגם את זה הזכרתם קודם לכן

משה סולומון:  שלושת הצירים הללו הם משמעותיים

משה סולומון:       יש חשיבות למיפוי וחשיבה מותאמות מקום, מותאמת עלייה, מותאמת אנשים

משה סולומון:  אי-אפשר להשוות אדם שהגיע ממקום שלומדים בו באקדמיה אל מול אדם שהגיע ממדינה שאין הדבר כך ולתת להם את אותה התמיכה

משה סולומון:  גם היום יש הבדלים, יש מדינות שונות, יש טווחי זמן שהם חשובים וחשוב לשמר את זה

משה סולומון:  לא כדי לפגוע באף אחד אלא כדי להיטיב יותר עם מי שצריך יותר תמיכה

משה סולומון:  הציר השני הוא ההבנה שזה לא מסתיים שם

משה סולומון:  תהליך הלמידה, אדם סיים תואר ראשון, היכולת שלו לממש את מה שהוא למד, הוא נמצא בפחיתות מול בוגרי אותו התואר שהם ילידי הארץ

משה סולומון:  יש לראות איך יוצרים מצב שגם אחרי שאדם סיים אנחנו מסייעים לו להשתלב ולהצליח בצורה מיטבית כדי שהדבר יישא פרי

משה סולומון:  השקעת המדינה חשובה למדינה אבל חשוב שנעזור לכולם גם ברמה האישית

משה סולומון:  יישר כוח לכל העוסקים במלאכה ונמשיך לקדם בוועדה זו כמה שאפשר גם את עולם האקדמיה

יוסף טייב: תודה, חבר הכנסת סובה, בבקשה

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני שמח על הדיון הזה, שמח גם לשמוע נתונים

יבגני סובה:  אנחנו דיברנו על בעיית המעונות בוועדה זו בתקופת הקורונה

יבגני סובה:  אז הייתה בעיה קשה כי הסטודנטים מצאו לפתע שהם לא מסוגלים להמשיך לסיים ואז נשאלה השאלה האם האוניברסיטה יכולה להמשיך לחייב למרות שאין הסכמים

יבגני סובה:  אני חושב שהצלחנו לפתור את הבעיה אבל גילינו בדרך שיש מחסור במעונות, הרבה סטודנטים היו מעדיפים לשלם כ-1,000 שקלים למעונות במקום לשלם 2,500 לדירה שכורה

יבגני סובה:  זה כבר הגיע ל-1,500

יבגני סובה:  אני זוכר ששילמתי 400 שקלים בברודצ'קי בתל-אביב

יבגני סובה:  הייתי סטודנט במכינה בבר-אילן והתחלתי תואר ראשון לפני הצבא

יבגני סובה:  אמרו לי שאין מקומות בבר-אילן, גם בגלל שאמרתי בכנות שאני לא שומר מצוות

יבגני סובה:  כך זה היה ב-98'

יבגני סובה:       סיפור המעונות מצריך מעקב ויש לבדוק את הנושא הזה

יבגני סובה:  אני חושב שיש לנקוט מדיניות אחידה בכל הקשור במעונות

יבגני סובה:  אנחנו מעדיפים לא לכפות על האקדמיה שום דבר, חופש אקדמי הוא גם חופש בהחלטות שקשורות מסביב

יבגני סובה:  אי-אפשר לדבר על חופש אקדמי אבל לכפות דברים שקשורים במינהלה

יבגני סובה:  יש החלטה עקרונית שצריך פחות להתערב באקדמיה וכך אני חושב שצריך להיות

יבגני סובה:  עם זאת, יש לנסות ולסייע לסטודנטים ולהסב את תשומת לב מקבלי ההחלטות באקדמיות

יבגני סובה:       שמחתי לשמוע על תוכנית תק"א

יבגני סובה:  אני חושב שבשנה האחרונה, בעקבות העלייה הגדולה, בעקבות מספרים דמיוניים

יבגני סובה:  ב-2021 ספרנו 21,000 עולים שמתוכם גם מבוגרים

יבגני סובה:  בשנה האחרונה אנחנו מדברים על כ-75,000

יבגני סובה:  זה יימשך, המלחמה לא הולכת להיגמר, יבואו גם אנשים מהמדינות הסמוכות

יבגני סובה:  אנחנו יודעים שקרוב ל-6,000 איש מחכים לשינוי מעמד בארץ ועוד קרוב ל-15,000 יבואו בחודשים הקרובים

יבגני סובה:  הדבר הזה יימשך מבחינת העומס וזה דורש מאיתנו התייחסות שונה

יבגני סובה:  אני חושב שצריך להתייחס ספציפית לכל אוכלוסיית עולים

יבגני סובה:  אם באים עולים מארצות הברית אז יש לטפל בבעיות שלהם

יבגני סובה:  אם באים עכשיו עולים מצרפת, שמעתי כאן שיש כאלו מהם שמעדיפים להשתמש במכינה האקדמית, אז ודאי שצריך לתת לכך התייחסות מיוחדת

יבגני סובה:  אותו הדבר לגבי עולים מחבר המדינות – רוסיה, אוקראינה, בלרוס – התייחסות ספציפית אין פרושה הפלייה, זה לא אומר שאני רוצה לסייע להם דווקא בגלל שהם מדברים רוסית, לא, אני רוצה לעשות אדפטציה לצרכים וגם שהם יתרמו יותר לכלכלה הישראלית, לחברה הישראלית וגם להמשך הלימודים

יבגני סובה:  מה הכוונה? אם אני יודע שבעלייה האחרונה הגיעו לא מעט אקדמאים שיש להם תואר ראשון, יכול להיות שהם לא חלמו להמשיך לתואר שני כי זה לא בראש שלהם, תוכנית תק"א יכולה לתת להם אפשרות להשלים את לימודי השפה וזה גם ייתן להרבה אנשים את האופק

יבגני סובה:  אם ניתן להם אפילו כפיילוט להיכנס לתוכניות האלה אז יכול להיות שבעוד שנה הם ימצאו את עצמם בלימודים לתואר שני כשהם בסך הכול שנתיים בארץ

יבגני סובה:  זה מצוין, יש הרבה אנשים שהגיעו עם מקצועות

יבגני סובה:  מדינת ישראל זכתה באנשים אלו שברחו מהמלחמה או מהגיוס

יבגני סובה:  אנחנו צריכים לנצל את זה ולתת להם את המעטפת

יבגני סובה:  עד עכשיו היינו צריכים להתחרות על האנשים האלה

יבגני סובה:  לאנשים האלה הייתה אופציה להישאר במדינות המוצא או להישאר במדינות המערב ופה הם באים כי אנחנו מדינת ישראל והם זכאים מתוקף חוק השבות

יבגני סובה:  אנחנו לא מדברים על מהגרים שחצו את הגבול

יבגני סובה:  יש להעלות הצעות קונקרטיות, בואו אלינו עם הצעה, נגיש את זה למי שצריך ונוכל ליישם את זה דרך משרד החינוך הוא הקליטה

יבגני סובה:  התעקשתי על הפילוח, רציתי לראות האם אתם שולטים בכל הפרמטרים

יבגני סובה:  צריך לבדוק איך עושים את זה, אולי במחלקות קליטה של המקומות שבהם אנחנו יודעים שיש ערים שקולטות יותר עלייה, אולי בהסברה

יבגני סובה:  תאספו את המידע, תבואו איתו ונראה איך אנחנו מתאימים את התוכניות האלה כי בעיני אנחנו כמדינה רק נרוויח מהידע שיש לאותם עולים וגם ניתן להם דחיפה

יבגני סובה:  אני שמח על זה שאתם מעניקים סיוע בשכר לימוד מעבר למכינה

יבגני סובה:  אני לא זכיתי לזה, קיבלתי מימון לשלוש שנים כולל מכינה

יבגני סובה:  בשנה השלישית שילמתי תשלום מלא

יבגני סובה:  טוב שזה קורה כך היום, אני חושב שזה מכובד ורצוי, תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  מירב אברהמי, סמנכ"ל לעניינים אקדמיים במל"ג, בבקשה

מרב אברהמי: שלום לכולם, אני מתנצלת על כך שאני מדברת מהזום אך זו הדרך היחידה בה התאפשר לי להשתתף וחשוב היה למל"ג לקחת חלק בדברים

מרב אברהמי:  אני רוצה להתייחס לשתי הנקודות המרכזיות

מרב אברהמי:  מל"ג לא מתערבת בתנאי הקבלה, זו אוטונומיה של המוסדות

מרב אברהמי:  מל"ג לא קובעת תנאי קבלה לאוכלוסיות אחרות וגם לא כלפי העולים

מרב אברהמי:  כל מוסד הוא אוטונומי לקבוע את תנאי הקבלה שלו בעצמו

מרב אברהמי:  אנחנו יודעים על הדברים שנעשים מצד הדיקאנט, העזרה שניתנת, תוספות הזמן

מרב אברהמי:  אני מניחה שנציגת ור"ה תפרט בהמשך יותר גם בנושא זה וגם מירי כהן פירטה על אודות התמיכה הכלכלית שניתנת מעבר לכך

מרב אברהמי:  הנקודה השנייה הייתה הנקודה שהתחלתם בה את הדיון והיא נקודת החריגים בציבור החרדי

מרב אברהמי:  למל"ג יש הגדרה מיהו חרדי ואחוז החריגים הוא רק 15%

מרב אברהמי:  זו החלטה שקיבלה תוקף ב-2020

מרב אברהמי:  אפשר לומר שלקראת התוכנית הרב-שנתית הקרובה מל"ג בוחנת את כלל המדיניות שלה כלפי חרדים לרבות התייחסות לשאלת מיהו חרדי ומזה גם נגזר אחוז החריגים, לכן היא תתייחס לנושא הזה כדי לתת מענה גם לסוגיות שעלו בתחילת הדיון

יוסף טייב: תודה רבה, חשוב מאוד, אני שמח שאתם הולכים לטפל בסיפור אחוז החריגים מהמגזר החרדי כי לדבר הזה יש השפעה ישירה ואני שמח שאתם לוקחים את זה בחשבון

יוסף טייב:  נציגת אוניברסיטת בן גוריון, מנהלת התוכניות, לואיזה, בבקשה

יוסף טייב:   לו 

לואיזה משי: תודה רבה על ההזדמנות להציג את התוכנית של אוניברסיטת בן גוריון

לואיזה משי:  לצערי הרב, כל הדוברים הקודמים – לא משנה באיזה נושא הייתה השיחה – לא ציינו את אוניברסיטת בן גוריון, ואני חושבת שזה תוכן העניינים שאני באתי להציג בפניכם היום

לואיזה משי:  אילו היינו לוקחים בחשבון והיינו מכוונים את העולים לאוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטה פריפריאלית, אוניברסיטה שסבלה בשנים האחרונות ממצב ביטחוני לא קל, ירידת סטודנטים דרמטית ביותר וגם תקצוב פחות – שזה לא הנושא שבאתי לטפל בו – אם העולים היו מוכוונים לאוניברסיטת בן גוריון, אני חושבת שגם העולים היו זוכים, גם האוניברסיטה הייתה זוכה וגם מדינת ישראל הייתה זוכה

לואיזה משי:  אז לנו יש מעונות, אנחנו יכולים לעזור, יש לנו אפשרויות, אנחנו מגייסים תרומות מיוחדות וייעודיות לעולים חדשים והמטרה של השיחה שלי כאן היא להציג בפניכם את התוכנית שאני הייתי בין היוזמות שלה ואני מנהלת אותה

לואיזה משי:       התוכנית נקראת: "עולים לאקדמיה" כאשר המחשבה הייתה לקלוט את העולים לא למכינה

לואיזה משי:  אני, להבדיל מואלרי שחושבת שמכינה היא חיונית, חושבת שניתן לחשוב על דרכים אלטרנטיביות

לואיזה משי:  אני לא חושבת שמכינה חיונית לכל העולים

לואיזה משי:  אמנם אנחנו לא מכירים בתעודת בגרות של עולים מאוקראינה, רוסיה ובלארוס, ובכל זאת, ברגע שאנחנו מדברים על מכינה אנחנו מדברים על קורסים קדם אקדמאיים ולימודי עברית וזו שנה שהולכת לאיבוד, בעיני

לואיזה משי:  לעומת זאת, אם הסטודנטים היו נשארים ברוסיה ואוקראינה הם היו הולכים לאוניברסיטה ולומדים את כל המקצועות ולא היו צריכים ללמוד במכינה

לואיזה משי:       מה התוכנית שלנו מציעה? לקחת את העולים, ללמד אותם עברית בעזרתו של משרד החינוך שאיתו יש לנו שיתוף פעולה נהדר

לואיזה משי:  מדובר באולפן מרמה א'

לואיזה משי:  אנחנו מביאים את העולים החדשים עד לרמה שנחוצה ללימודים באוניברסיטת בן גוריון

לואיזה משי:  אנחנו עושים את זה במהלך שלוש סמסטרים רצופים

לואיזה משי:  בנוסף, אנחנו משתפים פעולה באופן מלא עם משרד הקליטה, מירי, אייל וקרן ועוד המון אנשים טובים שעוזרים לנו

לואיזה משי:  אנחנו נעזרים בהם למטרות פרסום וגם כל העזרה וכל המעטפת הענקית שהסטודנטים מקבלים

לואיזה משי:  מה שחשוב כאן הוא שאנחנו נותנים שישה קורסים אקדמיים ולא קדם אקדמיים

לואיזה משי:  אנחנו מכינים את העולים לכניסה למדעי הטבע ולמדעי ההנדסה

לואיזה משי:  יצרנו קשר עם כל המחלקות של האוניברסיטה

לואיזה משי:  אוטונומיה באוניברסיטה היא גם פנים פקולטה ואפילו בתוך מחלקות, לכן היה צורך לדבר עם כולם וליצור אפיק מעבר מיוחד מהתוכנית ללימודים לתואר ראשון

לואיזה משי:  סטודנטים שלומדים מתמטיקה פיזיקה ותכנות לומדים את זה בשפה הרוסית, ובגלל שהם לומדים את העברית במקביל אז בתום התוכנית הם יכולים להתקבל, במידה שהם עומדים ברף הציונים שכל מחלקה קבעה כציוני סף – ישירות ללימודים, והקורסים שהם למדו מוכרים לטובת תואר ראשון

לואיזה משי:      אני חושבת שבצורה שכזו אנחנו מכינים אותם כי אנחנו נותנים להם את הקורסים האלו בשפת האם שלהם

לואיזה משי:  מצד שני, אנחנו לא לוקחים מהם את הזמן על מכינה, מצד שלישי אנחנו נותנים להם את העברית, את האפשרות להיקלט בארץ, להיכנס לאחר מכן ללימודים גבוהים בשפה העברית – אנחנו לא מתכוונים ללמד את כל התואר ברוסית – בדמיון שלי אני רואה את התוכנית הזו קיימת בכל השפות

לואיזה משי:  כרגע אנחנו לא עובדים על זה אלא רק התחלנו בשפה הרוסית

לואיזה משי:  אני מקווה שאם תהיה לנו עזרה, אנחנו אוניברסיטה פריפריאלית, אנחנו נזקקים לתקציבים, אנחנו צריכים עזרה שלכם בפרסום של אוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטה מצוינת

לואיזה משי:  אני בוגרת של אוניברסיטת בן גוריון ואני גאה מאוד בה

לואיזה משי:  לא הייתה לי שום בעיה לעשות פוסט-דוקטורט, לא הייתה לי שום בעיה לקבל פרס וולף כך שאני חושב שהאוניברסיטה שלנו מצוינת ואשמח אם תפרסמו בקרב העולים מצרפת ומארצות הברית שיבוא אלינו בהמוניהם, ואני – כיועצת הרקטור לענייני עולים – מבטיחה טיפול אישי לכל עולה ועולה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אגב, את יכולה לקחת חלק בירידה עלייה בעולם ולשווק את האוניברסיטה

יוסף טייב:  אני חושב שזה דבר מבורך

יוסף טייב:  אין לי ספק שהסוכנות היהודית תשמח לראות את כלל נציגי האוניברסיטאות שיגיעו לירידים בשיתוף עם ארגוני העולים ומשרדי הממשלה ויציגו את התוכניות ואת הרצון לקבל את העולים במוסדות

יוסף טייב:  נציגת ועד ראשי המכללות המתוקצבות, בבקשה

רוזה אזהרי: שלום לכולם, אני מייצגת 24 מכללות מתוקצבות שמפוזרות בארץ, מתל-חי בצפון ועד באר שבע בדרום

רוזה אזהרי:  במכללות יש כ-850 סטודנטים עולים

רוזה אזהרי:  אני רוצה להתייחס לשאלה מה ניתן לסטודנטים בכל המוסדות שלנו

רוזה אזהרי:  עשינו בדיקה ובכל המוסדות יש התאמות אקדמיות ויש תמיכה חברתית ולימודית מעבר לכל העזרה המצוינת שמקבלים מהמינהל

רוזה אזהרי:  אנחנו מכירים גם את תק"א

רוזה אזהרי:  יש רצון ויש נכונות לבוא לקראת הסטודנטים העולים ולהעניק להם את כל התמיכה על מנת שיישארו במערכת ולא ינשרו

רוזה אזהרי:  יש מגוון מאוד רחב של מקצועות במכללות וקשה מאוד ללכת במדיניות אחידה במכללות שמלמדות הנדסה או כאלה שמלמדות אומנות, מדעי החברה, חינוך

רוזה אזהרי:  יש מגוון מאוד רחב של מסגרות ובכל מסגרת צריך להתאים את התמיכה לתכנים שנלמדים באותה המסגרת

רוזה אזהרי:  הן מבחינת התייחסות לשפה – מדעי החברה אל מול הנדסה – הן מבחינת המסגרות החברתיות כי לכל מוסד יש אופי משלו

רוזה אזהרי:      אני רוצה לדבר על התאמות אקדמיות: המטרה המרכזית של כל המוסדות היא להוציא בוגרים שיוכלו להשתלב היטב בשוק התעסוקה ובמשק הישראלי

רוזה אזהרי:  לפעמים, לתת התאמות רק כדי להקל על סטודנטים זה לא לטובתם

רוזה אזהרי:  אני חושבת שצריך לתת את הקרדיט למערכת האקדמית שהיא יודעת מהם הכלים שמסייעים לסטודנטים להתפתח אבל עדיין מקנים להם את היכולת להגיע להרמה שלה שפה ולרמה המקצועית שנדרשת מהם אחר כך בשוק העבודה

רוזה אזהרי:  לא לחבל בסיכויים שלהם להשתלב אחר כך

רוזה אזהרי:       דובר כאן על מכינות לעולים

רוזה אזהרי:  יש גם שפה מקצועית

רוזה אזהרי:  גם במקצוע כמו הנדסה, אם מגיע מישהו שמחזיק בתעודת בגרות ריאלית מצרפת הוא עדיין צריך להכיר מושגים דוגמת: "אנך" או-"יתר" וכולי

רוזה אזהרי:  הוא צריך לעבור את האמת השפה המקצועית כדי שהוא יוכל להשתלב בלימודים האקדמיים ויש לקחת זאת בחשבון

רוזה אזהרי:  מה בעצם אנחנו צריכים? מהשיחות שהיו לי עם כלל המוסדות שהגוף שלנו מאגד, יש צורך רב במעקב אקדמי אחרי הסטודנטים

רוזה אזהרי:  המינהל נותן מעטפת שהיא מתאימה לנושאים החברתיים, לנושאים הפסיכולוגיים, רגשיים וכולי

רוזה אזהרי:  כל הליווי האקדמי חייב להיעשות במוסדות

רוזה אזהרי:  כיום כל מוסד עושה זאת בהתאם ליכולת התקציבית שלו

רוזה אזהרי:  לא לכולם ישנה היכולת לתת את התמיכה והליווי לכל סטודנט וסטודנט

רוזה אזהרי:  אם אנחנו מדברים על הצורך מהבחינה התקציבית אז יותר לתת לאוכלוסייה הזאת

רוזה אזהרי:  אני תומכת בדברים שנאמרו פה על ידי חברי הכנסת שכמו שיש לנו תוכניות ייעודיות לאוכלוסיות מסוימות אז צריך גם לעשות תוכנית ייעודית לסטודנטים עולים כדי לאפשר לסייע בתמיכה האישית וגם בנושא של הדיור, בהחלט, הנושא של הדיור הוא קריטי

רוזה אזהרי:  אלו הצרכים שלנו

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת ואליד אל הואשלה, בבקשה

וליד אל-הואשלה: אני רוצה לקשור את הנושא לסטודנטים מהחברה הערבית

וליד אל-הואשלה:  אני בא מהמגזר הבדואי, מהדרום, וערכתי ביקור לפני כחודש באוניברסיטת בן גוריון

וליד אל-הואשלה:  שמעתי מנשיא האוניברסיטה על נושאים שמקשים על חלק מהסטודנטים ואחד מהם הוא נושא השפה

וליד אל-הואשלה:  צריך להתאים את האקדמיה, אדוני היושב-ראש, גם למיעוטים

יוסף טייב: נכון, אמרתי זאת בתחילת דבריי

וליד אל-הואשלה: זה נושא מאוד חשוב

וליד אל-הואשלה:  אנחנו רואים נשירה מהאוניברסיטאות

וליד אל-הואשלה:  הרבה סטודנטים גם עוזבים את הלימודים כי השפה מקשה עליהם ואנחנו צריכים לתת דגש על הנושא הזה, תודה

יוסף טייב: חבר הכנסת סימון דוידסון הדגיש מקודם את הנושא של חשיבות למידת השפה העברית כבר במערכת החינוך כדי להקל ולתת להם את האופציה להיכנס

וליד אל-הואשלה: הם לומדים את השפה אבל כשהם מגיעים לאוניברסיטה – הרי כולנו היינו באוניברסיטאות – השפה לא, היא לא כמו השפה שלומדים בבתי הספר התיכוניים

יוסף טייב: ברור, לכן יש צורך לחזק את הלמידה

יוסף טייב:  מדריכת תחום קליטת מורים עולים, ניצה הלוי, בבקשה

ניצה הלוי כהן: בוקר טוב לכולם

ניצה הלוי כהן:  אני מביאה נישה מעט צדדית לוועדה

ניצה הלוי כהן:  אני מרכזת את תחום קליטת המורים העולים

ניצה הלוי כהן:  השנה אני מרכזת את תחום קליטת המורים העולים מאוקראינה ורוסיה, תחום שנוצר בשל מצב הלחימה

ניצה הלוי כהן:  במחלקה שלנו מטפלים בעולים שעברו את הליך שקילת התארים על ידי האגף להערכת תארים אקדמאים ומגיעים למחלקה שלנו

ניצה הלוי כהן:  לנו יש ועדה ייעודית שבודקת ומכירה את תעודות ההוראה שלהם מחו"ל

ניצה הלוי כהן:  אני רוצה להתמקד, השנה יש לנו 200 מתמחים עולים בשנת הסטאז' שלהם

ניצה הלוי כהן:  השנה אנחנו מתמקדים בעולים מצרפת, מארצות הברית ומחבר העמים

ניצה הלוי כהן:  בנוסף, יש גם עתודה לקראת השנה הבאה שאני מרכזת אותה

ניצה הלוי כהן:  מדובר ב-200 עולים מאוקראינה ומרוסיה, מעט יותר מחצי מהם כבר עברו את הליך שקילת התארים וההכרה בתעודת ההוראה

ניצה הלוי כהן:  מה שכן, איך אנחנו מתחברים לכל תחום הלמידה והפיתוח המקצועי

ניצה הלוי כהן:  אנחנו מקיימים קורסים ייעודיים בשילוב המכללות, קורס עברית כשפה שנייה

ניצה הלוי כהן:  הם עוברים קורס שהוא ברמה קצת יותר גבוהה מרמת האולפנים

ניצה הלוי כהן:  בנוסף לזה, גם סדנאות הסטאז' שהמורים העולים שלנו עוברים, הם עוברים סדנאות נפרדות מהמורים הישראלים מכיוון שיש להם סדנה מאוד ייעודית שגם מטפלת וגם נותנת מענה לכל הצרכים הייחודיים והייעודיים שלהם

ניצה הלוי כהן:  הן בתהליך ההכשרה והקליטה בבתי הספר והן בהיבט האישי

ניצה הלוי כהן:       השנה אנחנו יוצאים בקולות קוראים למוסדות האקדמאים, אנחנו מעוניינים לפתוח לעולים מאוקראינה ומרוסיה תוכניות התאמה

ניצה הלוי כהן:  מדובר בעולים שתעודת ההוראה שלהם הוכרה

ניצה הלוי כהן:  אנחנו מעוניינים לפתוח קורסי הכשרה ופיתוח מקצועי שייעדו אותם לתהליך הלמידה וההוראה בארץ

ניצה הלוי כהן:  בנוסף אנחנו מעבירים תהליך הסבה להוראה

ניצה הלוי כהן:  הגיעו אלינו גם אקדמאים מכנס המתעניינים שערכנו בחודש יולי בשיתוף עם משרד הקליטה

ניצה הלוי כהן:  ככלל, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה פורה עם המשרד

ניצה הלוי כהן:  כרגע אנחנו בודקים קולות קוראים לגבי קורסי הסבה להוראת אנגלית, להוראת המתמטיקה והמדעים

ניצה הלוי כהן:  כמובן, כמו שאמרה מירי, יחד איתם אנחנו דואגים למעטפת

ניצה הלוי כהן:  יש לנו גם מדריכים בשפות שונות, מדריכה בתחום הצרפתית שגם ערכה יריד תעסוקה בשנה שעברה בצרפת, לפני הקורונה עשינו גם ברוסיה ואוקראינה

ניצה הלוי כהן:  אנחנו גם עושים כנסים, סיורים ועוד על מנת לחזק את הקשר לארץ ולחברה

ניצה הלוי כהן:  ב-9 בפברואר נכנס כנס הוקרה למורים מאוקראינה ורוסיה בהר הרצל ובמוזיאון ישראל

ניצה הלוי כהן:  במרץ אנחנו עושים למורים העולים המתמחים

ניצה הלוי כהן:  כמובן שכל הקורסים שלנו הם ללא תשלום

ניצה הלוי כהן:  אנחנו מלווים את המורים והם איתנו כמעט 10 שנים

ניצה הלוי כהן:  בין אם זה הענקה של תוספת שעות שהם מקבלים מאיתנו ועוד דברים אחרים, תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  ראש מינהל ור"ה, דבורה מרגוליס, בבקשה

דבורה מרגוליס: בוקר טוב, תודה רבה, נעים מאוד

דבורה מרגוליס:  התייחסות כללית לדברים שנאמרו פה

דבורה מרגוליס:  כמובן שיש שיתוף פעולה מבורך עם משרד הקליטה, מינהל הסטודנטים שנמצא בקשר על כל אחד מהמוסדות שחברים בור"ה כל תשע אוניברסיטאות המחקר

דבורה מרגוליס:  בכל אחת מהאוניברסיטאות ישנו דיקנאט סטודנטים

דבורה מרגוליס:  לפני הדיון הזה פניתי לפורום דיקני הסטודנטים וביקשתי קצת מידע עדכני מה קורה מבחינת ההתייחסות לעולים

דבורה מרגוליס:  קיבלתי הרבה מאוד חומר

דבורה מרגוליס:  בכל הדיקנאטים יש רכזים ייעודיים, בדרך כלל יותר מאחד כי יש צורך בדוברי שפות שונות

דבורה מרגוליס:  ניתן מענה גם ברמה האקדמית וגם ברמה טכנית כשפה אני פותחת סוגרים ומזכירה שגם בחוק המועצה להשכלה גבוהה וגם בפרקטיקה של הדברים, האוניברסיטאות, המוסדות האקדמיים, אמונים על קביעת תנאי הקבלה ואופן הביצוע של תוכניות הלימוד במהלך הלימודים

דבורה מרגוליס:       יש שונות בתנאי הקבלה בנושא העברית

דבורה מרגוליס:  השוני הוא בעקבות מה שהאוניברסיטאות חוות במהלך הלימודים

דבורה מרגוליס:  בטכניון העלו לפני כמה שנים את רף הקבלה לעברית אחרי שהם עשו מחקר מקיף ועקבו במשך שלוש שנים אחרי סטודנטים עולים, וגילו שהיעדר עברית מספקת הופך להיות חסם דווקא במקצועות המדויקים וגורם לנשירה של סטודנטים רבים במהלך השנה הראשונה והשנייה

דבורה מרגוליס:  חווית הנשירה היא חוויה נוראית, היא קשה למערכת כי יש אובדן של תקציב, אבל זה ממש שולי

דבורה מרגוליס:  היא חוויה נוראית לסטודנט, היא יוצרת מצוקה נפשית ומצוקה כלכלית כי סטודנטים מתחייבים על כספים וכולי

דבורה מרגוליס:  האוניברסיטאות עושות כל שביכולתן להימנע מתופעות נשירה

דבורה מרגוליס:  אחת הסיבות שיש תנאי קבלה מסוימים היא כדי שסטודנטים יסיימו את שלוש השנים הראשונות של התואר

דבורה מרגוליס:  כמו שנאמר כאן, תואר שני ושלישי מיועד לאנשים שמבינים לאן הם נכנסים ומה הם הולכים לעשות

דבורה מרגוליס:  תואר ראשון, הרבה פעמים נראה כארץ לא ידועה עבור הסטודנטים העולים ועניין השפה הוא קריטי

דבורה מרגוליס:       אני מזכירה שיש לא רק עברית באוניברסיטאות אלא גם אנגלית

דבורה מרגוליס:  עכשיו יש רפורמה שתעלה עוד יותר את הדרישות לשפה האנגלית אז ברור לחלוטין שעולה שהוא לא ממדינות דוברות אנגלית ייתקל כאן בבעיה כפולה

דבורה מרגוליס:  האוניברסיטאות משקיעות המון משאבים, גם אנושיים וגם בקורסים ובהכנות ובניסיונות לתווך את כל העניין של השפה

דבורה מרגוליס:  יש גם מענה פסיכולוגי ויש מלגות, ליווי אישי ופרטני

דבורה מרגוליס:  יש רצון משמעותי לשלב סטודנטים עולים ולגרום לכך שהם יתחילו וגם יסיימו את התואר עם כל התועלות שזה מביא

יוסף טייב: דיברת על העברית ועל הרצון של הטכניון להתמקד בזה

יוסף טייב:  האם המדיניות הזו תקיפה גם כלפי המגזר הערבי ששם אנחנו רואים שיש נשירה ?      

דבורה מרגוליס: כן

דבורה מרגוליס:  יש מבחן יע"ל שבוחן ידע בשפה העברית בקרב תלמידים שלא עברו בחינת בגרות בעברית בתקופת התיכון

דבורה מרגוליס:  כל מי ששפת אמו אינה עברית נדרש למבחן יעל ולמבחן אמיר

דבורה מרגוליס:  מבחן אמיר הוא בעברית ומבחן יע"ל הוא בעברית וזה אחד לחלוטין

דבורה מרגוליס:  ההבדלים בין המוסדות מבורכים כי מוסדות רוצים למשוך אליהם אוכלוסיות שונות ולכן קובעים תנאי קבלה שונים

דבורה מרגוליס:  דוגמה שתעניין אתכם: בונוס עבור חמש יחידות תלמוד ניתן רק באוניברסיטת בר-אילן כי חשוב להם למשוך סטודנטים שמחזיקים בחמש יחידות תלמוד

דבורה מרגוליס:  גם זה שוק, אנחנו מתחרים במכללות והן בנו, כולם רוצים את הסטודנטים הכי טובים וכולם רוצים לשמור על הרמה האקדמית

דבורה מרגוליס:  בשנה האחרונה כל האוניברסיטאות התגייסו לטובת מלגות ייעודיות וסיוע פנימי לקלוט זמנית סטודנטים וחוקרים מרוסיה ואוקראינה

דבורה מרגוליס:  חלק מהם ממש השתלבו ואנחנו מקווים שיישארו כאן, חלק כעולים וחלקם כחוקרים מן החוץ

דבורה מרגוליס:  זה משהו שהאוניברסיטאות משקיעות בו הרבה מאוד משאבים

יוסף טייב: מנכ"לית ומייסדת קדמה, תירא-אל כהן, בבקשה

תירא-אל כהן: שלום לכולם, שמי תירא-אל כהן, בכובע אחד אני דוקטורנטית במכון לחקר בן גוריון של אוניברסיטת בן גוריון אבל ברוב הזמן אני מייסדת של קדמה – התיישבות צעירים

תירא-אל כהן:  אנחנו מובילי כפרי סטודנטים ביישובים בגבולות המדינה

תירא-אל כהן:  יש לנו מאות סטודנטים במכללות ובאוניברסיטאות

תירא-אל כהן:  הוקמנו אחרי צוק איתן, באוקטובר 2014, כל השנים היו לנו סטודנטים עולים שהצטרפו

תירא-אל כהן:  ברמה האישית, אני בת לסטודנטים עולים מצרפת

תירא-אל כהן:  הייתי רוצה להסב את הדיון לפן הקהילתי

תירא-אל כהן:  לסטודנטים עולים יש מעטפת מדהימה מצד מינהל הסטודנטים

תירא-אל כהן:  הנטייה של הסטודנטים הוא להתקבץ לפי מוצא – צרפתים עם צרפתים וכולי

תירא-אל כהן:  יש תשוקה של הסטודנטים הישראלים להתערות בחברה הישראלית ברמה הקהילתית ולצערי היום חסרה המסגרת לעשות את זה

תירא-אל כהן:  הקבוצות מתאגדות סביב השפות

תירא-אל כהן:       אנחנו רואים בכפרי הסטודנטים הזדמנות פז להשתלבות בחברה הישראלית

תירא-אל כהן:  כפרי הסטודנטים, למי שלא מכיר, מעניקים בית, מלגה – זה יכול להגדיל את מלגת הקיום שהעולה מקבל ממינהל הסטודנטים – וזה יכול להוות דחיפה להשתלבות בחברה הישראלית

תירא-אל כהן:  הייתה צריכה להגיע איתי אמילי, סטודנטית בכפר הסטודנטים שלנו בניר עוז שבעוטף עזה

תירא-אל כהן:  אמילי אחרי שירות במג"ב, היא עשתה עלייה מאוסטריה, גרה בכפר הסטודנטים, מצאה בו בית, קהילה, בן זוג

תירא-אל כהן:  אנחנו רואים את ההשתלבות שלה

תירא-אל כהן:  יש להם היום מבחן בבן גוריון אז ויתרתי לה

תירא-אל כהן:  אנחנו רואים אנשים שזה שינה להם את מסלול הקליטה בארץ וזה משפיע מאוד גם על ההשתלבות שלהם בחברה הישראלית ברמה הקהילתית

תירא-אל כהן:  הסטודנטים מעודדים אחד את השני ללכת לאוניברסיטה, תומכים אחד בשני בצמתים

תירא-אל כהן:  אני יודעת שבעבר היה רצון לשלב את כפרי הסטודנטים בקליטת עלייה ואני רוצה להציע להחזיר את זה לדיון

תירא-אל כהן:  יש פה הזדמנות פז, זה בנפשי ברמה האישית כי ראיתי את הקושי הקהילתי של ההורים שלי בתור ילדה

תירא-אל כהן:  אני חושבת שיש הזדמנות משמעותית לעשות שינוי ולא רק לשמר את הצרפתים עם הצרפתים והאמריקאים עם האמריקאים

תירא-אל כהן:  עלינו לשלב את העולים על ידי קליטה אמיתית בחברה הישראלית

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  נציגי משרד הקליטה, האם קיימת מדיניות להשאיר אותם בתוך "גטו", שיישארו ביניהם, או שהרצון הוא שיתאקלמו בחברה הישראלית? אני מתאר לעצמי שמשרד הקליטה חפץ בשילוב מלא, מה אתם עושים כדי שזה יקרה?     

מירי כהן אדלשטיין: אני יכולה לספר שכל הפעילויות החברתיות שלנו פונות לכולם

מירי כהן אדלשטיין:  לפני מספר חודשים ארגנו טיול בדרום והיו שם סטודנטים מכל העולם

מירי כהן אדלשטיין:  יש הזדמנות להכיר עולים מעוד מדינות ועוד קבוצות אוכלוסייה, עדיין, הם מקבלים את אותה קבוצת תמיכה מאנשים שאומנם באו מדינות אחרות אבל הם חווים את אותם הקשיים שלהם

מירי כהן אדלשטיין:  כמובן שאנחנו עושים אחר כך חיבורים גם לצברים, שיתופי פעולה עם אגודות סטודנטים ועוד

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו עושים את זה בזהירות ומצד שני עורכים גם פעילויות בתוך הקבוצות כי הוכח מחקרית שיש גם עוצמה לקבוצה האורגנית מאותה המדינה, לאחר מכן לעולים מכל המדינות ולאחר מכן שילוב עם הצברים

יוסף טייב: פטריק ביתן, עמית מחקר במרכז הבין-תחומי בהרצליה, בבקשה

פטריק ביתן: שלום, אדוני, שמי פטריק עמרם ביתן

פטריק ביתן:  בחרתי להיות בדיון הזה כי ראיתי את הכותרת ונזכרתי שאני בעצמי עליתי לארץ מצרפת בשנת 77'

פטריק ביתן:  כששמעתי את ולרי שתיראה את הקושי הצלחתי להזדהות ולראות שהרבה דברים לא השתנו ממה שחוויתי כעולה חדש מיד לאחר הבגרות כשבאתי ללמוד תואר ראשון באוניברסיטת בן גוריון

פטריק ביתן:  הסיבה שבחרתי בבן גוריון ולא בעברית, והסיבה שוויתרתי על המכינה הייתה מכיוון שרצית להשתלב מהר בחברה הישראלית וכבר אז ידעתי שבבן גוריון יש תמיכה חברתית גם מבחינת העברית

פטריק ביתן:  אגב, זה לא הפריע לי לשרת בצה"ל 22 שנים למרות כל הוויתור על המכינה והקושי השפתי

פטריק ביתן:       ולרי דיברה על קשיי שפה

פטריק ביתן:  ולרי, מה שלוקח לישראלי חצי שעה לא לוקח שעה וחצי לעולה אלא הרבה יותר

פטריק ביתן:  כל הלילות הייתי מתרגם, לוקח מחברות ומתרגם אותן, כותב הרצאות בפונטיקה

פטריק ביתן:  כך למדתי עברית

פטריק ביתן:  ברשותך, כבוד היושב-ראש, אציע כמה דברים חשובים

פטריק ביתן:  הנושא הכלכלי: כשהייתי בבן-גוריון בשנות ה-70 כל הנושא של המעונות והכלכלה לא היווה קושי מהותי

פטריק ביתן:  היום אני פוגש סטודנטים שמתקשים ובוחרים שלא ללמוד באוניברסיטה ואפילו לא לעלות לארץ, מהפחד שלא יהיה מי שיתמוך בהם

פטריק ביתן:  עולה חדש שבא ללמוד באוניברסיטה עסוק שלוש שנים ואין לו זמן להיות מלצר, אין לו גם הורים לחזור אליהם בשבת והדבר הזה עולה כסף

פטריק ביתן:  מדובר ב-5,500 סטודנטים ציוניים שהם דור העתיד של מדינת ישראל

פטריק ביתן:  אני חושב שמשרד האוצר יכול לתת עדיפות

פטריק ביתן:       הדבר השני בא מתחום הדוברות וההסברה – תחום שאני עוסק בו גם ביום-יום – כפי שאמרה ולרי, בצרפת לא יודעים את פעולות מינהל הסטודנטים בישראל

פטריק ביתן:  אני חושב שרצוי להשקיע מאמץ הסברתי על מנת לרכך ולעודד את ההורים שישלחו את ההורים שלהם ולא יפחדו מאותם האתגרים שהזכרתי קודם לכן

פטריק ביתן:  בנימה אישית, אני מכיר חברים רבים ששואלים באיזו אוניברסיטה ללמוד, אני ממליץ באופן חד-משמעי ללמוד באוניברסיטת בן גוריון בגלל הגישה החברתית שעוזרת לסטודנט להשתלב

פטריק ביתן:  לעולה חדש זה מהותי

פטריק ביתן:  המלצתי היא שעולה חדש שמגיע לארץ, דווקא להציע לו ללמוד במסגרת קהילתית כמו בן גוריון ולאו דווקא בעיר הגדולה כמו תל-אביב או בבירה כמו בעברית

פטריק ביתן:  ומזל טוב לאדוני על הבחירה ליושב-ראש

יוסף טייב: תודה רבה, אני מעריך מאוד את הברכות

יוסף טייב:  מרגש לשמוע איך הגעת לשפה העברית

יוסף טייב:  אני חושב שיש לנו הרבה מאוד מה ללמוד וגם לסטודנטים

יוסף טייב:  נציג הארגון למען יהודי אתיופיה, מר דוד מהרט, בבקשה

דוד מור: 	שמי דוד מהרט, אני מנכ"ל ארגון למען יהודים יוצאי אתיופיה

דוד מור:  אני שמח על כינוס הדיון החשוב

דוד מור:  אנחנו עוסקים הרבה בתחום השתלבות בני הקהילה בחברה הישראלית ובמערכת האקדמית, אנחנו מעניקים גם מלגות לסטודנטים בני הקהילה

דוד מור:  אני יודע שהדיון עוסק בעולים חדשים ובפעולות שהמוסדות האקדמיים עושים לטובת העניין

דוד מור:  אני רוצה לשים משהו על השולחן שאולי יידון בישיבות עתידיות

דוד מור:  נושא השתלבותם של בני הקהילה האתיופית באקדמיה היה נתון עד לפני כחמש שנים בידי מינהל הסטודנטים העולים כולל ותיקים יותר ואפילו ילידי הארץ

דוד מור:  לפני כארבע שנים הוחלט שהנושא של הוותיקים וילידי הארץ יעבור למועצה להשכלה גבוהה ורק עולים חדשים ממש יטופלו במינהל הסטודנטים

דוד מור:  אני מקבל הרבה תגובות של צעירים וצעירות בני הקהילה שהמעבר הזה הוא על פניו מעבר טוב, אבל בפועל יש חוסר נגישות וחוסר התחשבות כלכליות

דוד מור:  יש חוסר בפעולות פרואקטיביות של יציאה לשטח ועידוד השתלבות של בני הקהילה באקדמיה

דוד מור:  כזכור, רבים מבני הקהילה הם דור ראשון באקדמיה ואני חושב שהדברים הללו פוגעים בהרחבת מספר הסטודנטים בני הקהילה, הן בתארים הראשונים וכן ירידה גדולה בכמות הסטודנטים בני הקהילה שלומדים לתארים מתקדמים יותר

דוד מור:  אני חושב שכל העניין הזה, השתלבות בני הקהילה באקדמיה והמעבר של הותיקים יותר ממינהל הסטודנטים למועצה להשכלה גבוהה, עושה רע במובנים מסוימים

דוד מור:  רציתי לבקש למקד את הדיון סביב ההליך הזה, לבחון את הדברים הטובים שקרו בכניסה של המועצה להשכלה גבוהה וגם את הדברים הרעים, ואיך אפשר לשפר כדי שמספר הסטודנטים בני הקהילה ימשיך ויגדל, תודה רבה

יוסף טייב: תודה, דוד, ההחלטה היא נבונה, בסוף כולנו עולים

יוסף טייב:  ילדי הם בני עולים ואני מצפה שהמל"ג הוא זה שיטפל בהם בהמשך וזה הרצון של כולנו, אין לי ספק שזה גם הרצון שלך

יוסף טייב:  יחד עם זאת, אני יכול להתחבר לנתונים שאתה מביא ואולי נצטרך לעשות דיון סביב הנושא הזה ולהבין מה טוב ומה פחות טוב בזה שהם משתלבים דרך המל"ג ומה הסיבות לכך

יוסף טייב:  אנחנו ניקח את זה לתשומת ליבנו ונכנס דיון סביב הנושא

יוסף טייב:  שאלה לנציגי משרד הקליטה, הדברים אמורים רק לגבי בני הקהילה האתיופית או שזה לכלל העולים?      

מירי כהן אדלשטיין: אני אסביר, ליוצאי אתיופיה הייתה זכאות מורחבת וגם היום זה כך

מירי כהן אדלשטיין:  עולה חדש זכאי לסיוע שלנו למשך שלוש שנים לא כולל שירות צבאי

מירי כהן אדלשטיין:  עולה מאתיופיה זכאי לסיוע עד 15 שנים לא כולל שירות צבאי

מירי כהן אדלשטיין:  בעבר זה היה גם לילדי הארץ שהם ילדים ליהודים יוצאי אתיופיה

מירי כהן אדלשטיין:  כחלק מהחלטת הממשלה לגבי דרך חדשה ליוצאי אתיופיה – תהליכים שהסתיימו ב-2018 בהחלטה לגבי ההשכלה הגבוהה – הוחלט שכל מי שהוא מעל 15 שנים יועבר לטיפול המועצה להשכלה גבוהה ושם יש תוכנית הנגשה ספציפית שנובעת מהכרה בקשיים של אותה אוכלוסייה גם לאחר 18 שנים בארץ

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מדברים על קשיים ייחודיים

מירי כהן אדלשטיין:  אני יודעת שבמועצה להשכלה גבוהה קיימת ועדת היגוי לתוכנית הזאת, אנחנו חברים בה כמשקיפים

מירי כהן אדלשטיין:  כרגע זה אצלם

מירי כהן אדלשטיין:  ברור, אני מתחברת רגע לשאלה שלך

מירי כהן אדלשטיין:  הרי ברור שכל מי שעבר את תקופת העלייה לפי ההגדרות של משרד העלייה והקליטה הוא אזרחי ישראלי לכל דבר ועניין ולכן מובן שהוא באחריות מדינות ישראל והגופים הרלוונטיים שאחד מהם הוא המל"ג

יוסף טייב: אז נצטרך לדון על כך

יוסף טייב:  זה שזה במל"ג זה בסדר אבל יכול להיות שיש לבצע התאמות עבור בני הקהילה שהם ילידי הארץ או שעברו 15 שנות הסיוע האמור

יוסף טייב:  חבר ועדת Cnef, גמליאל גוטשל, בבקשה

גמליאל גוטשל: שלום לכולם, רציתי להעלות כמה נקודות

גמליאל גוטשל:  היום יש מעטפת שקיימת עבור צעירים עולים

גמליאל גוטשל:  המעטפת סבירה אבל נקודה אחת לא השתנתה הרבה שנים, יש חוסר ביקורת פנימית ויש הרבה עולים שלא מקבלים את הסיוע בדמות 35 שעות תמיכה על ידי סטודנט יותר בוגר בתחום

גמליאל גוטשל:  לא כולם מקבלים את זה למרות שמקבלים את המימון על ידי משרד הקליטה

גמליאל גוטשל:  חשוב שיהיה מעקב על הכסף הציבורי שעובר ממשרד הקליטה למוסדות

גמליאל גוטשל:  לא כל מוסד משתמש בצורה הנכונה כמו שאמור להיות

יוסף טייב: גמליאל, אנא חדד את טענתך

יוסף טייב:  משרד הקליטה מעביר את הכספים האלה למוסדות והמוסדות לא משתמשים כראוי

יוסף טייב:  מה כוונתך?      

גמליאל גוטשל: אני מכיר הרבה סטודנטים באופן אישי שלא מקבלים את שעות החונכות, 35 שעות תמיכה בשנה הראשונה או שלא מודעים שיש אפשרות לתמיכה שכזו כי אין רכז של השעות הללו שיכול לעשות את התיאום בין החונך לחניך או למורה שנותן את שיעורי העזר

גמליאל גוטשל:  לא כולם מקבלים את זה למרות שיש כסף שמגיע עבור זה

גמליאל גוטשל:  הדבר הנוסף, אנחנו רוצים יותר מכסות במסלולים מיוחדים עבור העולים

גמליאל גוטשל:  מכסות למעונות, מכסות לתנאי קבלה במסלול הזה כי זה נכון שהפסיכומטרי זה קשה, יע"ל זה קשה

גמליאל גוטשל:  צריך שפה אבל יש חלופות ואפשר לבחון את הצעירים בצורה אחרת ולא רק על ידי פסיכומטרי

גמליאל גוטשל:  עוד דבר שרציתי להוסיף הוא לגבי העולם החרדי, הרבה מגיעים כחוזרים בתשובה וכדי להתחזק בדת

גמליאל גוטשל:  הם מגיעים על מנת ללמוד בצורה נפרדת ויש רק 10% שיכולים להשתלב

גמליאל גוטשל:  יש צעירים שרוצים ללמוד בתור חרדים, מגיעים לשם וסוגרים בפניהם את הדלתות כי הם לא עונים להגדרת מיהו חרדי

גמליאל גוטשל:  הם מתבוללים בארץ ומדובר באבסורד

גמליאל גוטשל:  אנשים עולים עם רצון ומתבוללים בארץ כי הם לא יכולים להשתלב בתוך הלימודים החרדים

גמליאל גוטשל:  בתור עולים זה גרוע ביותר

גמליאל גוטשל:  יש כאלו שלא מוכרים כחרדים וזה גורם לבעיות

גמליאל גוטשל:  אפשר גם לפרט עוד כל מיני נושאים

גמליאל גוטשל:  אני אומר שהמעטפת היא טובה אבל אם הייתה התייחסות מיוחדת על ידי המל"ג מול העולים החדשים, אנחנו יודעים שזה יתרום הרבה יותר כי בסוף יש הרבה כסף שיכול לעזור - - - שיכולים לקבל סיוע כספי מהות"ת כדי למנות רכז עולים בכל מוסד שיכול להוביל לתמיכה ועזרה עבור העולים, תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אנחנו נתכנס לקראת סיכום

יוסף טייב:  שמענו את המל"ג מקודם

מירי כהן אדלשטיין: אני חייבת לעדכן שלפני מספר חודשים, מנכ"לית משרד העלייה והקליטה שלחה מכתב ליו"ר ות"ת לגבי הנקודה שהועלתה

מירי כהן אדלשטיין:  זיהינו אותה ושמענו את העולים לא רק מצרפת אלא מכלל המדינות שנוגעות להגדרת 15% חריגים

מירי כהן אדלשטיין:  קיבלנו את התשובה ואנחנו ממתינים לוועדת ההיגוי שלהם כדי לבחון שוב את הנושא

מירי כהן אדלשטיין:  חשוב לדווח לוועדה שגם אנחנו בעלי עניין ועומדים בקשר צמוד איתם

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו דואגים לאותם הסטודנטים העולים כי לא ייתכן שהמדינה משקיעה כל-כך הרבה כסף במסע ובעידוד עלייה ובסופו של דבר אין להם איך להיקלט כאן

יוסף טייב: אני מתחבר לדברים שלך

יוסף טייב:  לפני סיכום, שמענו מגמליאל על כסף שמועבר למוסדות אך הסטודנטים לא מקבלים את המענה

יוסף טייב:  האם הכסף הזה מגיע כפול לאותם המוסדות או שזה דיפרנציאלי ואם השתמשת קיבלת, לא התשמשת – לא קיבלת

מירי כהן אדלשטיין: יש מנגנון דיפרנציאלי אבל יש בקרה צמודה ואני מזמינה את גמליאל או כל מי ששמע על מקומות שזה לא עובד, בבקשה ליצור איתנו קשר, אנחנו צריכים לדעת מזה

מירי כהן אדלשטיין:  אם לא נדע את זה לא נוכל לעזור

מירי כהן אדלשטיין:  תעזרו לנו לעשות את הבקרה

מירי כהן אדלשטיין:  יש מנהלות מחוזות שיושבות עם כל מוסד אקדמי לפני כל פתיחת שנה, מדברים על הצרכים התקציביים ולפי זה מתקצבים

מירי כהן אדלשטיין:  הרבה פעמים יש קושי של המוסד למצוא חונך שהוא בדיוק מאותו המקצוע של החניך

מירי כהן אדלשטיין:  אם יש בעיות אנחנו מוצאים פתרונות אחרים, אנחנו נותנים שוברי גול לסיוע אקדמי לסטודנטים שאנחנו משקיעים בו הון עתק

מירי כהן אדלשטיין:  יש עוד אלטרנטיבות גם עבור מי שלא מקבל את החונכות

מירי כהן אדלשטיין:  אנחנו מזמינים את הסטודנטים ליצור איתנו קשר לגבי כל מקרה ספציפי שלא מקבל מענה ואנחנו נשמח לפתור, בשביל זה אנחנו כאן

אייל ניצני: כבוד היושב-ראש, שמי אייל ניצני, סגנה של מירי במשרד העלייה והקליטה

אייל ניצני:  אני רוצה להזמין את גמליאל שהוא שותף ותיק לעזור לנו

אייל ניצני:  אם הם לא יודעים מספיק, אנחנו עושים הסברות והדרכות בכל הקהילות ובכל הארגונים

אייל ניצני:  תעזרו לנו ותפנו אלינו את הסטודנטים

אייל ניצני:  אנחנו נעזור, ניתן מענה במחוזות ובמטה

אייל ניצני:  אנחנו קשובים ורוצים לעבוד ביחד איתכם

אייל ניצני:  מוזמנים להפנות אותם, כולל לטלפון שלי

ולרי קארסנטי: טוב לדעת שיש מענה, אחרת הכול הולך לאיבוד

ולרי קארסנטי:  אף אחד לא יודע על הזכרות לחלק מהתוכניות

ולרי קארסנטי:  חונך חייב להיות שכיר ולא כמו סטודנט

מירי כהן אדלשטיין: זה תקצוב לפי שעה

ולרי קארסנטי: בשטח החונך הוא לא כזה רציני כי זה כמו פר"ח או לא משנה מה

ולרי קארסנטי:  בסופו של דבר זה לא נותן את מה שאנחנו רוצים

ולרי קארסנטי:  מילה אחרונה, חבר הכנסת אל הואשלה דיבר על למידה בעברית

ולרי קארסנטי:  אני יכולה להגיד שבאוניברסיטה העברית יש תוכנית במיוחד לבני מיעוטים

ולרי קארסנטי:  השנה יש כ-600 צעירים בני 18 שמקבלים מעיריית ירושלים כדי ללמוד עברית

ולרי קארסנטי:  זה מרשים מאוד, מדובר בקבוצה גדולה שצריך לארגן משהו במיוחד בשבילה

ולרי קארסנטי:  שדיברתי על משהו כולל התכוונתי למשהו שמכיר בצרכים, אולי לא של כל אוכלוסייה בתוך העולים אבל משהו יותר מסיבי

ולרי קארסנטי:  זאת הייתה הכוונה שלי

יוסף טייב: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון בצורה פיזית או בזום

יוסף טייב:  תודה למינהל הסטודנטים, משרד הקליטה, משרד החינוך והמל"ג

יוסף טייב:  אני חושב שאתם עושי עבודה נהדרת, 5,000 סטודנטים זה לא משהו של מה בכך

יוסף טייב:  אנחנו יכולים לחלום ומי שלא חולם לא עושה

יוסף טייב:  אנחנו יכולים להתפלל שאולי נכפיל את המספר בשנת 2023 ונראה גם את ההתייחסות הספציפית בתקציב 2023 

יוסף טייב:  היו לי שיחות עם השר הנכנס ואין ספק שהוא בולדוזר אמיתי, זכיתם בו והוא יעשה שינויים גדולים

יוסף טייב:  היה לי קשר הדוק גם עם השר היוצא

יוסף טייב:  אני חושב שבשנים האחרונות נכנסים שרים עם מדיניות מאוד ברורה ומובילים את הסיפור הזה של עידוד עלייה וגם של קליטת עלייה, אבל לא פחות של קליטת סטודנטים בישראל

יוסף טייב:  הוועדה מצפה ממדינת ישראל ומהמוסדות להשכלה גבוהה להקל על קליטת הסטודנטים ככל הניתן ולתת להם תמיכה מותאמת

יוסף טייב:  הוועדה קוראת להתייחס לסטודנטים העולים החדשים כקבוצה, אבל גם להתייחס לצורכיהם על פי ארץ מוצאם

יוסף טייב:  אנחנו קוראים לכלל המוסדות להשכלה גבוהה לתת מעונות לסטודנטים עולים, אני חושב שהדבר זה צריך לעלות לסדר היום

יוסף טייב:  הוועדה מבקשת ממשרד העלייה נתונים על הסטודנטים העולים מהמוסדות להשכלה גבוהה ואם אפשר גם לקבל פילוח על המוסדות ועל פי ארץ מוצאם

יוסף טייב:       מצב הסטודנטים היהודים בקמפוסים בארצות הברית הוא קשה

יוסף טייב:  ישנם גילויי אנטישמיות רבים, כך גם בצרפת

יוסף טייב:  הוועדה קוראת למשרדי הממשלה לקרוא לכלל אותם הסטודנטים ללמוד בישראל, לתת להם את התנאים הנדרשים

יוסף טייב:  ואוסיף, אולי שמשרד הקליטה והחינוך יוציאו הסברה כתובה בשפה המתאימה, אנחנו מדברים על חמש או שש שפות

יוסף טייב:  כל זה כדי שגם בסוכנות היהודית יוכלו להשתמש בזה ולפרסם את הדבר הזה בירידים, שהשליחים של הסוכנות יוכלו להשתמש בזה

יוסף טייב:  אתם צריכים להבין שבארצות הברית, אירופה – בדגש על אוקראינה – תלמידים יהודים מפחדים ללמוד במוסדות בחו"ל

יוסף טייב:  ישנה לפנינו הזדמנות פז להעלות את הצעירים המוכשרים שיקבלו כאן את ההכשרה האקדמית, ייקלטו במערך הצבאי והתעסוקתי בישראל

יוסף טייב:  אולי נכנס שולחן עגול יחד עם המל"ג, משרדי ממשלה, ארגוני עולים

יוסף טייב:  כל זאת כדי להוביל למדיניות מלמעלה

יוסף טייב:  אני לא רוצה להיכנס לתוך המוסדות, אני חושב שהמוסדות צריכים את המרחב שלהם

יוסף טייב:  עלינו להוביל מדיניות ברורה כללית רוחבית

יוסף טייב:  אחר כך תהיה התייחסות ברמת המיקרו

יוסף טייב:  אני חושב ששולחן עגול שכזה וגם ההיכרות בין ארגוני העולים לבין משרדי הממשלה והמל"ג תיטיב עם הסטודנטים העולים, תודה רבה, הישיבה נעולה