ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-01-11 00:00

עודד פורר: עד שיסדרו את המצגת, אני רוצה לפתוח את הדיון

עודד פורר:  בוקר טוב לכולם

עודד פורר:  אני מתכבד לפתוח את הדיון של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות

עודד פורר:  היום ה-11 בינואר, י"ח בטבת התשפ"ג – דיון על פעילות משרד התפוצות לשנת 2022

עודד פורר:  בפתח הדברים, שוב, אני חייב להתייחס קצת למה שקורה פה, כי כל יום פה קורים פה עוד ועוד דברים, ויש עוד ועוד אסקלציה מבחינת מצבה של מדינת ישראל, גם נוכח התפוצות

עודד פורר:  אני רק רוצה לגנות מכל וכל את הקריאה לעצור את ראשי האופוזיציה במדינת ישראל או קריאה של סגן שר לשים עליהם אזיקים בפורמט כזה או אחר

גלעד קריב: הוא לא סגן שר

עודד פורר: הוא עוד לא סגן שר – מיועד אן לא מיועד

עודד פורר:  אני כבר לא יודע

עודד פורר:  גם בנושא הזה יש לנו פה כל הזמן התפתחויות

גלעד קריב: אולי מיועד, אבל לא ראוי

עודד פורר: בינתיים, עד עכשיו מי שאמור היה להיות סגן שר ולא היה מרוצה שודרג לשר

עודד פורר:  אולי הוא ישודרג לשר

גלעד קריב: שר לענייני מעצרים

עודד פורר: אבל זה בכלל לא משנה מה התפקיד

עודד פורר:  אני באמת אומר: אנחנו פה יכולים להתווכח על הרבה מאוד דברים

עודד פורר:  המקום גם להתווכח על הדברים האלה זה פה בבניין הזה

עודד פורר:  המקום גם לקבל את ההחלטות זה כאן

עודד פורר:  פניה של מדינת ישראל הם כאלה שבהם לכל אחד יש את חופש הביטוי, חופש המחשבה, חופש התנועה וחופש העיסוק, ובמובנים האלה אני חייב לומר שאני מצפה מראש הממשלה לגנות באופן מובהק את האמירות האלה של חברי קואליציה בכירים אצלו, בעיקר, אגב, נוכח הדיון שאנחנו עושים היום

עודד פורר:  אני לא חושב שיש פה מישהו שרוצה לחיות במדינה שבה האופוזיציה נמצאת תחת איום של מעצר

עודד פורר:  יש מדינות כאלה

עודד פורר:  זו לא מדינת ישראל

עודד פורר:      נעבור לענייננו

עודד פורר:  אנחנו מכנסים כאן את הוועדה הזאת, אחרי שנתיים שבהן היא לא התכנסה ובעצם לא היה שום פיקוח פרלמנטרי על פעילות משרד התפוצות

עודד פורר:  אני שמח שאנחנו מחדשים אותו, אבל בהחלט כשאנחנו מסתכלים גם על הכנסת ה-23 אז היו פה הרבה מאוד ישיבות שעסקו בנושא אנטישמיות ומלחמה באנטישמיות וגם בפעילות בתוך הרשתות החברתיות

עודד פורר:  חלק נכבד מזה היה או אני כבר לא יודע – כל פעם הזיזו את הדברים האלה ממשרד למשרד, אבל משרד התפוצות עסק בזה לא מעט

עודד פורר:  גם הסוגיה של חינוך יהודי, שהיא סוגיה שאני חושב שחשוב מאוד לעסוק בה – הסיפור הזה של חינוך יהודי והקשר עם התפוצות קשור בעבותות לעלייה ולקליטה

עודד פורר:  זה איזשהו תהליך שחייבים לעבור אותו וחייב להיות שם

עודד פורר:  בסופו של יום, מי שגדל על חינוך יהודי וציוני, אם הוא רוצה להגשים את החינוך זאת אומרת אם החינוך הצליח – הוא עלה לארץ ישראל

עודד פורר:  "לשנה הבאה בירושלים" זו בסוף האג'נדה

עודד פורר:      אני שמח לפתוח את הדיון הזה

עודד פורר:  לפני כן, מכיוון שחברי הכנסת גם יוצאים ובאים, אז עוד לפני שניתן לך, אם יש מישהו מחברי הכנסת שיש לו הצעה לסדר ורוצה לדבר – אמר לי חבר הכנסת קריב, וגם אם חברת הכנסת מזרסקי תרצה, ואם לא – אז אחר כך במהלך הדיון

עודד פורר:  בבקשה, חבר הכנסת קריב

גלעד קריב: אדוני, בוקר טוב

גלעד קריב:  בוקר לעמיתיי חברי וחברות הכנסת ולכל המוזמנים ולחבר הכנסת לשעבר, ראשית, אני באמת מתנצל שאיאלץ לעבור לדיון בוועדת החוקה, ואני כמובן לא רוצה לקטוע את המצגת באמצע ולכן ביקשתי את רשותך לומר דברים קצרים לפני המצגת

גלעד קריב:      ראשית, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך הן על בחירתך לתפקיד והן על חידוש עבודתה של הוועדה

גלעד קריב:  בעיניי, העובדה שהוועדה הזאת לא כונסה – לא שהיא לא פעלה – לאורך כל הכנסת העשרים-וארבע, זו הייתה תוצאה חמורה מאוד של מה שהתנהל כאן בבית הזה

גלעד קריב:  כיושב-ראש ועדת חוקה, נאלצתי להעביר לוועדת החוקה, כפי שאתה יודע, חלק מתחומי העשייה של ועדת העלייה והקליטה, מכיוון שראינו כיצד הוועדה הזאת לא מכונסת בשעה שאנחנו מתמודדים על גל עלייה ועם מציאות מאוד מורכבת של קורונה שמשפיעה על הקשר עם יהדות התפוצות

גלעד קריב:  בוודאי חבר הכנסת לשעבר ליפמן ידבר על הנושא הזה

גלעד קריב:  טוב שהוועדה חוזרת ומתכנסת

גלעד קריב:  אני מקווה, שהיא באמת תהיה אחת מהוועדות האפקטיביות ביותר והאינטנסיביות ביותר של הכנסת העשרים-וחמש

גלעד קריב:      ישנו קשר הדוק בין מה שאנחנו דנים בו היום לבין מה שנדון בו עוד מעט בוועדת החוקה, מכיוון שבסופו של דבר הקשר בין יהדות התפוצות לבין מדינת ישראל מושפע מאוד מערכי היסוד של מדינת ישראל ומהאופן שבו הם ממומשים בהתנהלות השלטונית של הרשויות השונות

גלעד קריב:  אני אומר כבר עכשיו, שלחלק מהמגמות המסתמנות תהיה השפעה דרמטית לא רק על החוסן הדמוקרטי בתוך מדינת ישראל ובחברה הישראלית אלא גם על יכולתה של מדינת ישראל למלא את ייעודה כמדינת הלאום של העם היהודי ולטפח קשרים הדוקים עם כל קהילות העם היהודי

גלעד קריב:  בתוך מערכת השיקולים שאנחנו מצפים שהממשלה הנכנסת תשקול בעניין המהלכים הדרסטיים והקיצוניים שהיא מבקשת  לקדם, אני מאוד מקווה שאחד השיקולים יהיה ההשפעה על חוסן היחסים בינינו לבין יהדות העולם

גלעד קריב:      אני מבקש, עוד לפני המצגת, להודות מקרב לב לצוות משרד התפוצות, לציונה המנכ"לית שעמדה בראש הצוות הזה בשנה וחצי האחרונות וכמובן גם לשר היוצא ד"ר נחמן שי, חברי, השר לשעבר

גלעד קריב:  אחד הדברים שאפיינו את הפעולה של המנכ"לית היוצאת ושל השר שכבר יצא זה היכולת להמשיך בעשייה של קודמיהם – לא רק להמשיך אותה, אלא גם לבסס אותה ולהעמיק אותה, ובאותה העת לפרוץ נתיבים חדשים

גלעד קריב:  האמירה הזו מאוד מאוד חשובה לנוכח דברים שאנחנו רואים בחלק ממשרדי הממשלה, שבהם שרים שנכנסים לתפקידיהם חושבים שהם צריכים לסמן את כניסתם לתפקיד על-ידי ביטול כמעט אוטומטי של מהלכים שנעשו על-ידי קודמיהם

גלעד קריב:  זו לא הייתה הדרך של השר היוצא

גלעד קריב:  זו לא הייתה הדרך של המנכ"לית היוצאת, שגם הקפידה לשמר רציפות תפקודית מהבחינה של צוותי העבודה, בניגוד למנהגים של שרים אחרים ושל מנכ"לים ומנכ"ליות אחרים

גלעד קריב:  היה פה מסר מאוד מאוד ברור: ממשיכים את העשייה הטובה, ומביאים אותה לשיאים חדשים

גלעד קריב:      בהקשר הזה – ואני מייד מסיים, אדוני – אני לא יכול, למרות האווירה החגיגית ויש הרבה מאוד מה לחגוג, ותכף נראה ודאי במצגת, להתעלם מכך שאחד מהמהלכים הראשונים של השר הנכנס, חברי השר עמיחי שיקלי, היה ביטול של אחת מהתוכניות שהוקמו ויוסדו בכהונה האחרונה – תוכנית שכוונה לאחד מהאתגרים הגדולים ביותר שלנו: טיפוח השיח בין החברה הישראלית לבין חוגים ליברליים בחברה האמריקאית וביהדות ארצות-הברית

גלעד קריב:  זו אחת המשימות החשובות ביותר שלנו

גלעד קריב:  העובדה, שמפעל משותף, מיזם משותף, שעבר את כל הדרגים המקצועיים ואת כל הפרוצדורות המשפטיות ונידון ופותח במשך למעלה משנה, מבוטל באבחת חרב, לטעמי, משיקולים פוליטיים גרידא, זה דבר מאוד מאוד מצער

גלעד קריב:  אני מקווה שזה לא סימן לבאות

עודד פורר: תודה

גלעד קריב: אני גם מקווה שהשר ישקול מחדש את החלטתו וילמד לעומק את המיזם שבוטל

גלעד קריב:      המשפט האחרון – אחת התרומות הגדולות ביותר של השר ושל המנכ"לית הייתה באמת הבנת הקשר העמוק בין סוגיית דמותה היהודית של החברה הישראלית דוברת העברית לבין היכולת שלנו לטפח קשר עם התפוצות

גלעד קריב:  ככול שהיהדות הישראלית תהיה יותר מכילה, יותר סובלנית, יותר פלורליסטית ויותר מקבלת, היכולת שלנו לבנות קשר אמיתי עם יהדות התפוצות תהיה יותר מבוססת

גלעד קריב:  בעניין הזה, הקמת האגף להתחדשות יהודית היא צעד הכרחי גם ביחס למה שמתרחש בתוך הציבור הישראלי היהודי, אבל זה אחד התנאים ההכרחיים להעמקת הקשר עם יהדות התפוצות

גלעד קריב:  אני מקווה מאוד, שהשר הנכנס יטפח את הנבט הצעיר והחשוב הזה

גלעד קריב:  תודה

עודד פורר: המנכ"לית, במהלך ההצגה שלך אני מבקש שתתייחסי באמת לסיפור הזה, שכולנו נחשפנו אליו בתקשורת

עודד פורר:  מה המיזם? ומה בוטל ומאלו סיבות? בבקשה

ציונה קניג-יאיר: אדוני יושב-הראש, תודה רבה

ציונה קניג-יאיר:  חבר הכנסת קריב, תודה רבה לך על המילים החמות ועל הפתיחה הזו

ציונה קניג-יאיר:  אגיד שזה גם  מרגש וגם מאוד משמעותי עבורי לשבת כאן כאולי המצגת האחרונה שאני עושה כמנכ"לית משרד התפוצות אחרי כהונה קצרה מאוד אך משמעותית מאוד

ציונה קניג-יאיר:  שמחתי והייתה לי הזכות לשרת את העם היהודי מתוקף תפקידי זה

ציונה קניג-יאיר:      [מקרינה שקף, שכותרתו: "כשם שעתיד היהדות בגולה תלוי מעכשיו בקיום ישראל, כך תלוי עתיד המדינה, עצם קיומה, ביטחונה ושלומה, וביתר שאת, מילוי ייעודה ההיסטורי – ביהדות העולמית (דוד בן גוריון, ישראל והתפוצה, 1957)

ציונה קניג-יאיר: ]     (מקרינה שקף, שכותרתו: דמוגרפיה יהודית 2021

ציונה קניג-יאיר: )     אני מתחילה בציטוט של בן גוריון, כי אני חושבת שהוא רלוונטי היום כפי שהוא היה רלוונטי כשבן גוריון אמר אותו: "וכשם שעתיד היהדות בגולה תלוי מעכשיו בקיום ישראל, כך תלוי עתיד המדינה, עצם קיומה, ביטחונה ושלומה, וביתר שאת, מילוי ייעודה ההיסטורי – ביהדות העולמית"

ציונה קניג-יאיר:  הנתונים הם כאלה שמצביעים על שמחצית מן העם היהודי לא נמצאת בישראל

ציונה קניג-יאיר:  מחצית מהעם היהודי פה ומחצית מהעם פזורה ברחבי העולם

עודד פורר: לפי הנתונים שלנו, יותר ממחצית מהעם היהודי בגולה

ציונה קניג-יאיר: זה יכול להיות אפילו קצת יותר

ציונה קניג-יאיר:  כפי שאדוני רואה, הנתונים האלה הם לגבי 2021

ציונה קניג-יאיר:  מה שברור הוא שאם אנחנו, כמדינת הלאום של העם היהודי, מרגישים אחראים על יהדות העולם – כך צריך להתייחס לזה ולהבין את המשמעות של משרד התפוצות כמי שמוציא לפועל את האחריות הזאת

ציונה קניג-יאיר:       (מקרינה שקף, שכותרתו: אתגרי העם היהודי

ציונה קניג-יאיר: )     האתגרים הגדולים, כפי שאנחנו משרטטים אותם במשרד, הם כמובן: קיום, ביטחון ואנטישמיות; זהות והמשכיות; וקיומה ושגשוגה של המדינה היהודית

ציונה קניג-יאיר:  בעניין של זהות והמשכיות, אני רוצה לומר שככול שנעמיק את הזהות היהודית הפלורליסטית של כל יהודי ויהודי ונחבר אותו לישראל, כך נדאג ונבטיח את המשך קיומו של העם היהודי

ציונה קניג-יאיר:  אם אנשים לא יזדהו כיהודים, לא יראו בישראל כבית הלאומי עבורם באשר הם – אנחנו נמצאים בסכנה קיומית למה שנקרא: אזרחי העם היהודי הגלובלי

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: קשר עם התפוצות כנכס לאומי

ציונה קניג-יאיר: )     אני לא יודעת אם הנתון הכלכלי הזה מוכר לכל מי שיושב ויושבת כאן בתוך החדר, אבל יש לנו כאן נתון די מפתיע: 6

ציונה קניג-יאיר: 35% מהכלכלה הישראלית הם תוצר של פעילות יהדות התפוצות, כך שיש לנו גם אינטרס כלכלי; לא רק, נקרא לו, אינטרס ציוני, לאומי – גם כלכלי, גם חברתי וגם ביטחוני-מדיני

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: מדד עמדות הציבור בישראל כלפי הקשר בין ישראל לתפוצות

ציונה קניג-יאיר: )     אי-אפשר להגיד שמשרד התפוצות פועל אך ורק כלפי יהדות התפוצות, כיוון שמדובר במערכת יחסים הדדית, וגם צריך לעשות עבודה כאן, בתוך המדינה, כדי שאזרחי ישראל, שאמרנו שהם כמעט מחצית מהעם היהודי – גם הם יבינו, יפנימו, ירגישו שייכות לעם היהודי הגלובלי

ציונה קניג-יאיר:  בפניכם הנתונים: קצת מעל חצי ממי שחי במדינת ישראל חושב שזה נכון וחשוב להשקיע בקשר הזה

ציונה קניג-יאיר:  יש פה, כמובן, ניואנסים

ציונה קניג-יאיר:  ברור שלא כולם חושבים שצריך לקחת בחשבון את עמדותיה של יהדות התפוצות בהחלטות בנושאי חוץ וביטחון, אבל יש כאן אחוזים די גבוהים, אבל כן יש לנו מעל 60% שחושבים שאנחנו אחראים להמשך הקיום היהודי גם בתפוצות ולא רק בישראל

ציונה קניג-יאיר:      חצי מהעם חושב, כמו שאמרתי קודם, שככול נחזק את הזהות היהודית, כך אנחנו נחזק את ביטחונה וחוסנה של מדינת ישראל

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: סוגי השחקנים המרכזיים

ציונה קניג-יאיר: )     אנחנו לא עובדים לבד

ציונה קניג-יאיר:  זה משרד ממשלתי מיוחד במינו

ציונה קניג-יאיר:  יש לנו כאן שחקנים מרכזיים שהם השותפים שלנו, בין אם זה עולם הפילנתרופיה שכל המיזמים שלו, כל הפרויקטים שלנו, הם בשיתוף העם היהודי גם מבחינה רעיונית וגם מבחינת ההשקעה הכלכלית, בין אם זה בארגונים שפועלים בשטח, בין אם זה בממשל המקומי ובין אם זה בארגוני היהדות המאורגנת, כשחלק מאותם ארגונים מיוצגים כאן בוועדה היום אבל כמובן שיש עשרות ארגונים מחוץ לחדר הזה שהם שותפים שלנו, של הממשלה, בעבודת הקודש שאנחנו עושים

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: חזון ומשימה

ציונה קניג-יאיר: )     בקצרה מאוד, כי אני מניחה שרובכם מכירים – החזון של המשרד הוא: עם יהודי מאוחד, בעל  תחושת גורל משותף וייעוד משותף, שמרכזו ישראל ותפוצותיו בעולם משגשגות, בטוחות וקשורות למורשת היהודית ולישראל

ציונה קניג-יאיר:  זה חזון ענק, והמשימה מוגדרת כהתערבויות מכוונות כדי לחזק את הזהות היהודית הפלורליסטית ואת הקשר לישראל

ציונה קניג-יאיר:  איך עושים את זה? זו, כמובן, שאלה מאוד גדולה שאנחנו נדרשנו לה

ציונה קניג-יאיר:  כמו שחבר הכנסת קריב אמר, אנחנו המשכנו את פועלה של הממשלה הקודמת, ואנחנו פיתחנו נתיבים נוספים, התערבויות מערכתיות נוספות כדי להבטיח שאנחנו עומדים בחזון הגדול הזה

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: עקרונות אסטרטגיים

ציונה קניג-יאיר: )     אגיד רק כאנקדוטה שבמהלך החודש וחצי הראשונים בתפקיד, בקדנציה, קיבלנו מעל 60 הצעות לפעילויות משותפות עם העולם היהודי

ציונה קניג-יאיר:  כיוון שכך, יש עקרונות אסטרטגיים שעל פיהם אנחנו עובדים

ציונה קניג-יאיר:  קודם כול, וכפי שכבר הזכרתי, ואגיד עכשיו בקצת פירוט, אנחנו עובדים אך ורק בשותפות

ציונה קניג-יאיר:  אין לנו יומרה להניח מה נכון ליהדות התפוצות או איך יהדות התפוצות צריכה לנהוג

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו משתפים פעולה מבחינה רעיונית, עובדים יחד על פיתוח הקונצפטים והתוכניות ומממנים במשותף כל דבר שמשרד התפוצות עושה

ציונה קניג-יאיר:  כלומר, על כל שקל שממשלת ישראל משקיעה יש שקל מיהדות התפוצות ולפעמים יותר, כדי להבטיח את השותפות כך שהיא תהיה אמיתית

ציונה קניג-יאיר:      משרד התפוצות הוא משרד מטה

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו לא מבצעים את הפעילויות בשטח

ציונה קניג-יאיר:  יש כאן בחדר שותפים שלנו למיזמים השונים, לדוגמא Mosaic

ציונה קניג-יאיר:  יש לנו ארגוני ביצוע שעושים את העבודה בשטח, בין אם הם יושבים בישראל ובין אם הם יושבים ברחבי העולם

ציונה קניג-יאיר:      אנחנו עסוקים לא רק באיך אלא גם במה, ונושא התוכן הוא ראש מעייננו

ציונה קניג-יאיר:  השר נחמן שי נתן את הדגש, התווה את המדיניות, שבתוך כל תוכנית אנחנו נעבוד ונחזק את הקשר לישראל, בין אם זה בחינוך פורמלי ובין אם זה בחינוך בלתי פורמלי

ציונה קניג-יאיר:      קהל היעד שלנו מגוון

ציונה קניג-יאיר:  כמו שהזכרתי קודם, אנחנו עובדים גם כלפי חברה ישראלית וגם בתפוצות ובגילאים שונים, כדי להבטיח את אותו רצף לאורך החיים של יהודים שחיים בתפוצות

ציונה קניג-יאיר:  הנחת היסוד שלנו היא שלא ניתן לעשות עבודה חד-פעמית, אלא צריך לעבוד מגיל ילדות ובגרות אל תוך החיים המשפחתיים, כדי להבטיח עבור אנשים שלא חיים במדינת ישראל את שימור וחיזוק הזהות היהודית והחיבור לישראל

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: תחומי פעילות עיקריים

ציונה קניג-יאיר: )     תחומי הפעילות העיקריים של המשרד הם: חינוך פורמלי, חינוך בלתי פורמלי, חיבור ישראלים פה בישראל לתפוצות, מאבק באנטישמיות וחוסן קהילתי, ועל-פי ההסכמים הקואליציוניים של הממשלה הקודמת התחדשנו והקמנו יחידה חדשה שנקראת התחדשות יהודית ומיד אני אפרט עליה

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: מיפוי פעילות הממשלה בתחום התפוצות

ציונה קניג-יאיר: )     רק כדי לסבר את העין, אלה כלל הפעילויות בשדה בתחום התפוצות

ציונה קניג-יאיר:  נהוג לחשוב שאנחנו עושים דברים מעטים; קיבלתי הרבה מאוד תגובות מפתיעות

ציונה קניג-יאיר:  אדוני היו"ר, אנחנו, כמובן, לא נעבור על כל המפה המפוארת הזאת

ציונה קניג-יאיר:  אני כן מזמינה כל אחד ואחת שהם בשידור הזה או בישיבה הזאת לפנות למשרד התפוצות ולהיחשף לעבודה המורכבת, החשובה והרחבה שנעשית בתוך המשרד

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: סיכום פעילות – שנת 2022

ציונה קניג-יאיר: )     (מקרינה שקף, שכותרתו: Mosaic חינוך בלתי פורמלי

ציונה קניג-יאיר: )      בחרתי בסיכום פעילות 2022 לציין ארבע מתוך התוכניות, וכמובן שאחר כך אוכל לפרט על דברים נוספים שאתבקש לפרט עליהם

ציונה קניג-יאיר:  מיזם החינוך הבלתי פורמלי שהוקם לפני שבע שנים נקרא Mosaic

ציונה קניג-יאיר:  זה חל"צ של מדינת ישראל – חברה לתועלת הציבור

ציונה קניג-יאיר:  מנהל החל"ץ יושב כאן; מאיר, תרים את היד, למקרה שירצו לפנות אליך בהמשך

ציונה קניג-יאיר:  הפוקוס של אותו חל"ץ של Mosaic הוא להתמקד בחינוך בלתי פורמלי למטרות שציינתי קודם

ציונה קניג-יאיר:      יש כאן שותפויות משמעותיות

ציונה קניג-יאיר:  יש כאן דגש על צעירים יהודים בגילאים שבין 12 ל-35

ציונה קניג-יאיר:  יש כאן עבודה רציפה, ותחומי הפעילות הם כפי שהם מפורטים כאן בשקף

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עסוקים בחינוך סטודנטים במאות קמפוסים ברחבי העולם, כ-400

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עסוקים בפעילות גלובלית התנדבותית שמחברת יהודים מכל העולם לקונצפט של תיקון עולם, ומחברת בינם

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עסוקים באוכלוסייה שלמה מאוד חשובה שנקראת: ישראלים שחיים בחו"ל

ציונה קניג-יאיר:  כדי לסבר את האוזן, מדובר בכמיליון ישראלים שהיום חיים בתפוצות

עודד פורר: סליחה

עודד פורר:  אני רוצה טיפה לרדת פה לרזולוציה

ציונה קניג-יאיר: בשמחה

עודד פורר: כשאת אומרת "אנחנו עושים חינוך", גם בשקף הבא מדובר על 420,000 תלמידים בבתי ספר יהודיים

ציונה קניג-יאיר: תכף נגיע לחינוך פורמלי

ציונה קניג-יאיר:  זה הבלתי פורמלי

עודד פורר: מה זה? זה פעם אחת שעה בשבוע? זה כל יום? זה בית ספר? זה סבסוד של חינוך יהודי?     

ציונה קניג-יאיר: מעולה

ציונה קניג-יאיר:  בוא וניקח את פעילות הקמפוסים

ציונה קניג-יאיר:  בפעילות בקמפוסים אנחנו מבצעים את הפעילות שלנו דרך Mosaic דרך שלושה ספקים שונים: אנחנו עובדים יחד עם שלושת הארגונים האלה – חב"ד, "עולמי" ו"הלל עולמי" – שהם בעצם העובדים בשטח שמעבירים את אותם יהודים ויהודיות בתפוצות תוכנית

ציונה קניג-יאיר:  התוכנית כוללת בין שמונה לעשרה מפגשים, כשבתוך המפגשים האלה הם עסוקים גם בחיזוק היהודית שלהם וגם בחיבור לישראל

ציונה קניג-יאיר:  זה הקמפוסים

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  הבנתי

עודד פורר:      מה עם ישראלים?     

ציונה קניג-יאיר: ישראלים – יש לנו כמה וכמה אפיקי פעולה

ציונה קניג-יאיר:  צריך להגיד שזה אפיק פעולה יחסית חדש שהתעצם בשנה וחצי האחרונות

עודד פורר: זה יחד עם ה-IAC?     

ציונה קניג-יאיר: זה קצת יחד עם ה-IAC

ציונה קניג-יאיר:  זו שותפות חדשה שתושק בכנס ה-IAC בשבוע הבא

ציונה קניג-יאיר:  זה בעבודה באירופה יחד עם מרכזי ישראלים שמחבר ישראלים לפעילות

ציונה קניג-יאיר:  זה בארצות-הברית בשיתוף עם ה-IAC, ובמקומות נוספים בעולם יש לנו עוד עבודה רבה לעשות

ציונה קניג-יאיר:  הכוונה כאן היא למצוא את הפתרון הייחודי שמתאים לקהילות הישראליות והוא לא בהכרח דרך קהילה יהודית

ציונה קניג-יאיר:  למדנו שהישראלים לא נוטים ללכת לממסדים היהודיים הקיימים

ציונה קניג-יאיר:  למדנו שהם לא מתחברים – בעיקר לא לבתי כנסת בעיקר, ולא הולכים לחינוך יהודי פורמלי, ולכן לא מוצאים את הקהילתיות שלהם

ציונה קניג-יאיר:  המענה, שאנחנו מציעים דרך Mosaic, הוא מענה קהילתי אלטרנטיבי שמאפשר להם חיבור לזהות היהודית הישראלית שלהם

ציונה קניג-יאיר:  אבל, זה לא חופף לפעילויות השונות האחרות

ציונה קניג-יאיר:  יש כאן ייחודיות מאוד גדולה

ציונה קניג-יאיר:  כן התחברנו לארגונים שעובדים בשטח כמו מכון קהילות, צוזאמן (Zusummen) וארגונים נוספים שעסוקים בזה

ציונה קניג-יאיר:  אלה שני פרויקטים קצת יותר לעומק

ציונה קניג-יאיר:      אגיד כאן דבר אחרון לגבי הפעילות שלנו בתחום הבלתי פורמלי

ציונה קניג-יאיר:  התחלנו בתוכנית של סיורי תיכון לישראל, כיוון ששיטת העבודה של מה שנקרא immersive experiences – תהליכים שהם יותר אינטנסיביים של אנשים שמגיעים לישראל, מייצרים זהות יהודית או מחזקים את תחושת השייכות לעם היהודי ולישראל

ציונה קניג-יאיר:  כמו שעושים ב"תגלית" וב"מסע", פתחנו תוכנית כזו גם עבור תלמידי תיכון בגיל מכונן של התבגרות – תוכנית קצת יותר עמוקה, קצת יותר ארוכה, שמאפשרת להם חיבור לתלמידים ישראליים ומתחילה את התהליך הזה בגיל קצת יותר מוקדם שהוא מכונן

קריאה: באיזה גיל?     

מאיר הולץ: גיל 16

ציונה קניג-יאיר: סליחה, לא שמעתי

ציונה קניג-יאיר:  גיל 16 – כיתות י' ו-י"א

עודד פורר: תתחילי להתכנס לסיום, כי אין לנו זמן בלתי מוגבל

ציונה קניג-יאיר: (מקרינה שקף, שכותרתו: Mosaic חינוך בלתי פורמלי – 2022

ציונה קניג-יאיר:  החלטת ממשלה מס' 1369 – Mosaic שלב ב'

ציונה קניג-יאיר: )     רק אגיד לגבי Mosaic דבר אחרון

ציונה קניג-יאיר:  אני אגיד שהחלטת ממשלה לשלב ב' ב-Mosaic עברה בממשלה הזו – החלטה דרמטית שמאפשרת המשך פעילות בשנים הקרובות, וגם נותנת שם את התקציב שצריך להיות

ציונה קניג-יאיר:  הדגשים שיהיו עכשיו, בשלב ב', הם גם בנושא בניית קהילות וגם בנושא חדשנות – חדשנות בעולם היהודי, מיזמים חדשים

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: Unit-Ed חינוך פורמלי

ציונה קניג-יאיר: )     (מקרינה שקף, שכותרתו: Unit-Ed חינוך פורמלי – 2022

ציונה קניג-יאיר: )     לגבי החינוך הפורמלי, צריך להגיד שהבנו שהחינוך הפורמלי בדעיכה

ציונה קניג-יאיר:  הוא גם עולה הרבה כסף, וגם אין מספיק יהודים ויהודיות שלומדים בחינוך הפורמלי, וגם אלה שלומדים – נושא העברית ונושא החיבור לישראל חלש

ציונה קניג-יאיר:  הלוא על פניו לא היה צריך את ממשלת ישראל בשביל להתערב בחינוך פורמלי במדינות העולם

ציונה קניג-יאיר:  כאן הדגש שלנו, הערך המוסף שלנו

ציונה קניג-יאיר:  בתוך המיזם הזה שנקרא Unit-Ed – זה מיזם משותף של ממשלת ישראל עם מכללת הרצוג – אנחנו עובדים עם בתי ספר ברחבי העולם, כדי ליצור את הרשת הגלובלית של החינוך היהודי, כדי לחזק את הוראת העברית, כדי ליישם תהליכי שינוי בבתי הספר וכדי לחבר את המורים ולהכשיר אותם לעשות עבודה יותר טובה

ציונה קניג-יאיר:      אם יורשה לי, אציג שני שקפים נוספים על הפעילות בישראל ועל התחדשות יהודית ובזה אסיים, אדוני היו"ר

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  ראיתי שיש לך גם על המאבק באנטישמיות

ציונה קניג-יאיר: יש גם משהו על המאבק באנטישמיות

ציונה קניג-יאיר:      אם יורשו לי שלוש דקות

ציונה קניג-יאיר:  אני מדברת מאוד מאוד מהר

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: מינהלת עמ"י – 2022

ציונה קניג-יאיר: )     הפוקוס הישראלי הוא לא פחות חשוב, כפי שאמרתי

ציונה קניג-יאיר:  חיזוק הקשר בתוך ישראל – וכאן אני פונה  גם לחבריי בחדר וגם לחברי הכנסת המכובדים לתת פוקוס על העניין הזה: לחבר גם בחינוך הפורמלי את משרד החינוך וגם בשדה הבלתי פורמלי

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עושים פעולות במסגרת מינהלת עמ"י

ציונה קניג-יאיר:  זה שיתוף פעולה עם ארגון גשר

ציונה קניג-יאיר:  זה נכון שאנחנו עובדים בזה

ציונה קניג-יאיר:  זו רק תחילת הדרך

ציונה קניג-יאיר:  צריך לעצב את הזהות של הנוער, אני אגיד, ככזה שהם אזרחי העולם היהודי הגלובלי ולא רק אזרחי מדינת ישראל

ציונה קניג-יאיר:  בזה אסיים את החלק הזה

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: מאבק באנטישמיות וחוסן קהילתי – 2022

ציונה קניג-יאיר: )     המאבק באנטישמיות זה תחום שאנחנו עוסקים בו בתוך המשרד

ציונה קניג-יאיר:  יש לנו את המנדט ואת הסמכות

ציונה קניג-יאיר:  צריך להגיד – יושב כאן לצדי מנהל אגף בכיר בתחום הזה – שיש לנו על השולחן תוכנית לאומית להקמת רשות למאבק באנטישמיות שתרכז ותתכלל את כל פעילויות הממשלה בתחום הזה

ציונה קניג-יאיר:  נכון להיום, יש לא מעט עבודה שנעשית במשרדי ממשלה שונים – לא מסונכרנת דיה, ויש הרבה עבודה שצריך לעשות

ציונה קניג-יאיר:      צריך להגיד שהשר החדש הכריז שהוא יתכלל את העבודה וגם יעביר את כל תחום ה-BDS לתוך המשרד

ציונה קניג-יאיר:  אני חושבת שזה מחייב דיון נפרד

ציונה קניג-יאיר:  לא אוכל על קצה המזלג להגיד ולהביא את עמדתנו המקצועית בתחום הזה

ציונה קניג-יאיר:      כן צריך להגיד שאנחנו עובדים בניטור פעילות אנטישמית ברשת ועובדים בחוסן הקהילות היהודיות בחו"ל, כי אנחנו רואים את עצמנו, כממשלה, אחראים על ביטחונן של הקהילות היהודיות באשר הן

ציונה קניג-יאיר:  כפי שראיתם בשנה האחרונה, יש עלייה דרמטית – וב-29 בינואר אנחנו נציג זאת בישיבת הממשלה – באנטישמיות ובפעולות האלימות בצורה כזו או אחרת נגד הקהילות היהודיות

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: מומנטום

ציונה קניג-יאיר: )     (מקרינה שקף, שכותרתו: מומנטום – 2022

ציונה קניג-יאיר: )     תעברי

ציונה קניג-יאיר:  תדלגי, בבקשה

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: אגף התחדשות יהודית

ציונה קניג-יאיר: )     אני אסיים בלדבר על האגף החדש שהוקם, ואהדהד כאן קצת את דברי חבר הכנסת קריב

ציונה קניג-יאיר:  האגף להתחדשות יהודית זה אגף שמדבר על כך שכל יהודי ויהודייה במדינת ישראל צריכים להתחבר לזהות היהודית שלהם ושלהן, כדי לאפשר את קיומו של העם היהודי

ציונה קניג-יאיר:  זה נכון בחוץ-לארץ, וזה נכון בתפוצות

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו רואים שם גיוון מאוד גדול – הרבה יותר מאשר יש בישראל

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו מבינים את החשיבות של לשמר את היהדות גם כדת - - -     

עודד פורר: זה אגף שמטרתו לעבוד בישראל ולא מחוץ לישראל?     

ציונה קניג-יאיר: נכון

ציונה קניג-יאיר:  בין היתר, לחזק את החיבור עם יהדות התפוצות דרך זה, אבל המטרה של האגף הזה, של המינהלת, היא לעבוד כאן בישראל ולחזק את הזהות היהודית הפלורליסטית

ציונה קניג-יאיר:  להתייחס ליהדות לא רק כדת, אלא גם כתרבות, כסט של ערכים, כמורשת, כדרך חיים

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו מבינים ומכירים בזה, וכך נהגנו במהלך הקדנציה, שיש הרבה דרכים להיות יהודי ויהודייה, ואין תשובה אחת נכונה

ציונה קניג-יאיר:  אני לא רוצה להגיד שכל התשובות נכונות – אני רוצה להגיד שכל אחד ואחת צריך וצריכה להתחבר ליהדות שלו או שלה על מנת לשמר את זהותו וזהותה היהודית

ציונה קניג-יאיר:      (מקרינה שקף, שכותרתו: אגף התחדשות יהודית – דרכי פעולה

ציונה קניג-יאיר: )     בתוך המינהלת הזאת להתחדשות יהודית, שהוקמה כבר לפני  חודשים רבים, יהיו מספר אפיקי פעולה שאתם רואים כאן בשקף – ובין היתר: בתי מדרש וקבוצות לימוד, בניית קהילות, חינוך בלתי פורמלי, מחקר ופיתוח – כדי לשמר את זהותם היהודית של אזרחי ואזרחיות המדינה

ציונה קניג-יאיר:      לסיכום, אגיד שבעיניי שכמובן יש עוד הרבה דברים שהמשרד עוסק בהם והמשרד עובד בצורה מאוד ייחודית במשרדי הממשלה

ציונה קניג-יאיר:  אגיד שזה איום אסטרטגי על מדינת ישראל שיהדות התפוצות לא תהיה חלק ממה שקורה במדינת ישראל

ציונה קניג-יאיר:  אני מאחלת לממשלה הבאה ולאזרחי ישראל שאנחנו נמצא את הדרך הנכונה לשמר ולחזק את הקשר עם יהדות התפוצות

ציונה קניג-יאיר:  תודה רבה

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  את יכולה לתת התייחסות מפורטת למיזם הזה שבוטל? איזה מיזם זה? באיזה סטטוס זה היה?     

ציונה קניג-יאיר: כן

ציונה קניג-יאיר:  המיזם שבוטל על-ידי השר הוא מיזם שמתמקד במנהיגות בכירה ברחבי העולם, כשמטרת המיזם הינה או הייתה לחבר בין קבוצות בכירים על בסיס פרופסיונלי, על בסיס המקצוע שלם, מתוך הנחת יסוד שיש בעיה מאוד גדולה שבכירים בעולם היהודי ברחבי העולם לא מספיק מחוברים לישראל ויש להם השפעה עצומה על מה שקורה בחוץ-לארץ

ציונה קניג-יאיר:  למשל: יש הרבה מאוד עורכי דין ששותפים בכירים במשרדי עורכי דין בכירים בעולם שלא רואים את עצמם כסוכני שינוי ולא רואים את עצמם כשגרירים לצורך העניין של מדינת ישראל או של העולם היהודי

ציונה קניג-יאיר:  החיבור על בסיס מקצועי הוא חיבור שיכול לאפשר להם, קודם כול, ללמוד מהידע העצום ומהחדשנות העצומה שיש במדינת ישראל

עודד פורר: הפעילות הזאת הייתה אמורה להיות באמצעות מיזם משותף?     

ציונה קניג-יאיר: הפעילות הזאת היא באמצעות מיזם משותף, בדומה מאוד לשאר המיזמים המשותפים של המשרד

עודד פורר: עם מי?     

ציונה קניג-יאיר: עם המכללה החברתית הכלכלית

עודד פורר: באיזה שלב זה היה?     

ציונה קניג-יאיר: זה היה בשלב אחרי חתימת חוזה, אחרי תחילת המיזם

עודד פורר: זאת אומרת, המיזם כבר החל לפעול?     

ציונה קניג-יאיר: השאלה היא איך אדוני מגדיר את "החל לפעול"?     

עודד פורר: האם מי שחתם אתכם על החוזה כבר הוציא הוצאות בגינו?     

ציונה קניג-יאיר: אני לא יודעת אם הוא הוציא הוצאות בפועל

ציונה קניג-יאיר:  כבר הייתה ישיבת התנעה

ציונה קניג-יאיר:  היה מינוי של ועדת היגוי והיו תוכניות לחיבור של המשלחת הראשונה

אוהד טל: בעצם, הפעילות לא התחילה

עודד פורר: באיזה היקף היה המיזם המשותף?     

ציונה קניג-יאיר: אדוני, 10 מיליון שקלים

עודד פורר: 5 מיליון מהממשלה, ו-5 מיליון מהמכללה החברתית כלכלית

ציונה קניג-יאיר: נכון, אמת

עודד פורר: מה הסיבות לביטולו?     

ציונה קניג-יאיר: אני חושבת שזו שאלה שצריכה להיות מופנית לשר התפוצות

עודד פורר: בסיכום הדיון אני אבקש התייחסות בכתב מהשר לגבי מהן הסיבות לביטול המיזם

ציונה קניג-יאיר: שהוא לא עולה בקנה אחד עם המדיניות של השר

עודד פורר: לא

עודד פורר:  על פניו דווקא נשמע שזה עולה גם עם מדיניות השר

ציונה קניג-יאיר: שזה לא עולה בקנה אחד עם מדיניות השר

עודד פורר: הוא יצטרך להסביר את זה, כי לי זה נשמע מיזם מאוד נכון – אגב, לא משנה ובלי שום קשר לעמדה פוליטית כזו או אחרת באשר לעולם היהודי

ציונה קניג-יאיר: אדוני היו"ר, אני אגיד שאני חושבת שכל הפעילות של משרד התפוצות, בלי קשר לעמדה פוליטית כזו או אחרת, היא עבודה שניתן לראות אותה בקונצנזוס

ציונה קניג-יאיר:  קשה לי באמת, כמנכ"לית המשרד – אולי אני כבר לא אובייקטיבית כשאני יושבת בתפקיד הזה מעל 18 חודשים – לראות מישהו במדינת ישראל שחושב שהעבודה שנעשית במשרד התפוצות עבור העם היהודי היא לא עבודה חשובה

ציונה קניג-יאיר:  נכון שיש פרשנויות שונות על העבודה, ואפשר גם לראות דרכים שונות, וכאמור, אנחנו גם פעלנו באפיקים נוספים וייצרנו התקשרות עם התנועות השונות בארצות-הברית, עם הזרמים השונים

ציונה קניג-יאיר:  אני מסכימה מאוד עם דברי היושב-ראש, שהמיזמים השונים בתוך המשרד ועם השותפים ברחבי העולם הם מיזמים שכל אזרח במדינת ישראל יכול להתחבר אליהם

עודד פורר: אני לא אומר את עמדתי על המיזם

עודד פורר:  על פניו, הכותרת "חיבור אנשי מקצוע בעולם עם אנשי מקצוע ישראליים" היא נכונה

עודד פורר:  אני מניח שלשר יש סיבות טובות על התהליך

עודד פורר:  אני חושב שנכון לפרט אותן בפני הוועדה

עודד פורר:  בסדר, אנחנו נבקש את זה ממנו

עודד פורר:      אני רוצה התייחסות לנושא האנטישמיות

עודד פורר:  אולי מנהל האגף לאנטישמיות רוצה להרחיב טיפה בנושא הזה? נשמע כמה דקות, ואז נפתח את הדיון

ציונה קניג-יאיר: בבקשה, עמית

ציונה קניג-יאיר:  אתה רוצה להגיד כמה מילים?     

עמית אפרתי: שלום לוועדה

שלומית אבינח: אתה חדש בתפקיד, נכון? בהצלחה

עמית אפרתי: נכון

עמית אפרתי:  תודה רבה

עמית אפרתי:      בשנה וחצי האחרונות המשרד המשיך לבסס את יכולות הניטור והמחקר שלו

עמית אפרתי:  בשנת 2016 המשרד הקים מערך מאוד מאוד יסודי לניטור של אנטישמיות ברשתות החברתיות

שלומית אבינח: זו הייתה אחת היוזמות של הוועדה בכנסת העשרים-ושלוש בשיתוף פעולה עם הרשתות

שלומית אבינח:  גובש מתווה לפעילות, והבאנו אותם לדיון: טיק-טוק, פייסבוק וטוויטר

עמית אפרתי: בהחלט

עמית אפרתי:  העבודה הזאת ממשיכה ומשתכללת עם הזמן, ואנחנו מטייבים אותה בהתאם להתפתחויות בשטח

עמית אפרתי:  התוצרים של המערכת הזו יוצגו גם בפני הממשלה ב-29 בינואר, יום השואה הבין-לאומי, ובעצם אנחנו נחשוף את המגמות המשמעותיות שהתרחשו בהקשר של המאבק באנטישמיות בשנת 2022, כולל המלצות, כמו שאמרה המנכ"לית, להקמת רשות ממשלתית לאומית למאבק באנטישמיות

עמית אפרתי:  שוב, אנחנו פיתחנו מאוד את  יכולות המחקר שלנו וההנגשה

עמית אפרתי:  זה משהו מאוד חשוב לנו – להנגיש גם את הנתונים והמגמות גם לארגונים בין-לאומיים וגם לקהילות יהודיות

עמית אפרתי:  כמובן שבתוך הממשלה חשוב מאוד שיכירו

עמית אפרתי:       יש גם אתגר בכל הנוגע למדידה של אנטישמיות ולהצגה של הדברים

עודד פורר: יש מדד ממשלתי לעניין הזה?     

עמית אפרתי: אין מדד ממשלתי, אבל זו תופעה שלא פשוט למדוד אותה

עודד פורר: יש ארגון שמוציא

עודד פורר:  יש ארגון NGO שמוציא מדד כזה

קריאה: ADL?     

עמית אפרתי: נכון

עמית אפרתי:  ADL מודדים בהחלט

עמית אפרתי:  אני אומר שיש פרשנויות שונות

עודד פורר: יש כוונה למשרד לעשות מדידה כזו?     

עמית אפרתי: בהחלט

עמית אפרתי:  אנחנו, בהחלט, עובדים על מדד אנטישמיות שיוכל למדוד בצורה טובה

עמית אפרתי:  בסופו של דבר, זה צריך להסתכל גם על מה שקורה ברשת וגם על מה שקורה פיזית

עמית אפרתי:  יש פה מגמה

עמית אפרתי:  אנחנו, בהחלט, מאוד מאוד רוצים לפצח מדד אנטישמיות שיוכל להוות איזשהו מדד עולמי מוסכם ומקובל

עודד פורר: לכם יש איזשהו איסוף וניטור של אירועים אנטישמיים שקרו?     

עמית אפרתי: כן

עודד פורר: אתה יודע להגיד לי "תשמע, במדינה מסוימת בשנת 2022 היו 20% יותר אירועים ממה שהיו באותה מדינה בשנת 2021"?     

עמית אפרתי: בהחלט

עמית אפרתי:  למשרד יש פלטפורמה אינטרנטית - antisemitism monitoring international center – שאוספת

עמית אפרתי:  יש שם צוות שאוסף מכל הקהילות היהודיות את כל האירועים הפיזיים שמתקיימים בהקשר של מאבק באנטישמיות

עמית אפרתי:  זה אתר מונגש ופתוח, והוא כולל גם סטטיסטיקות, ניתוחים של מגמות ודוחות שמתורגמים לאנגלית שמוציאות קהילות יהודיות מכל העולם

עמית אפרתי:  האתר הזה פתוח

עמית אפרתי:  אנחנו השקנו אותו מחדש לפני בערך שבועיים בכנס עיתונות יהודית שקיים המשרד, ובהחלט אנחנו רוצים לשכלל מאוד את היכולות שלו מתוך הבנה שידע פה הוא באמת כוח מאוד מאוד משמעותית במאבק באנטישמיות

עמית אפרתי:  זו הזרוע המחקרית שהמשרד פיתח מאוד

עמית אפרתי:  כרגע, אנחנו גם עובדים - - -     

שלומית אבינח: בפועל, זה לא קרה לפני שנתיים

שלומית אבינח:  לא היה שיתוף פעולה מצד הרשתות להסרת תכנים

שלומית אבינח:  אם זיהיתם תוכן באחת הרשתות, השאלה היא האם באמת יש שיתוף פעולה ברגע שאתם אומרים כך שמסירים אותו? זה לא קרה לפני שנתיים

עמית אפרתי: יש שיתוף פעולה ויש כמובן שיח שוטף עם הרשתות החברתיות

עמית אפרתי:  אני מסכים שאנחנו - - -     

עודד פורר: אנחנו נעשה רזולוציה על הנושא הזה קצת יותר לעומק, כולל נתונים וכולל להבין איפה זה עומד

ציונה קניג-יאיר: אולי רק להגיד בעניין הזה, שכמובן ההגדרה של אנטישמיות לא אחידה אצל כולם, ולכן הפרשנות- - -     

שלומית אבינח: הכנסת הגדירה

ציונה קניג-יאיר: נכון

ציונה קניג-יאיר:  לא, אני מתכוונת לרשתות החברתיות

עודד פורר: השאלה היא מה הפעילות שהמשרד עושה וגם איפה מקומו בעניין

ציונה קניג-יאיר: שווה באמת להציג את זה בנפרד – דיון נפרד

עודד פורר: זה דיון שאנחנו נקיים

עודד פורר:      אני פותח לדיון, וזה יהיה חבר הכנסת ונציג מבחוץ

עודד פורר:  אוהד טל, ואחריו – חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן

אוהד טל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, גבירתי המנכ"לית

אוהד טל:  אין ספק שמשרד התפוצות עושה עבודה משמעותית מאוד למען עם ישראל

אוהד טל:  ישר כוח על כל העשייה

אוהד טל:  ברשותך, יש לי רשימת שאלות ארוכה, ואנסה להציף את כולן ותעני על כמה שתוכלי

אוהד טל:  קודם, שאלת הבהרה: נתוני הדמוגרפיה שמובאים בתחילת המצגת – אשמח לדעת על מה הם מתבססים, על איזה מחקר, על איזו עבודה

ציונה קניג-יאיר: הנתונים שהבאנו היום הם של פרופ' דלה פרגולה

ציונה קניג-יאיר:  אתה צודק, זה לא כתוב למטה

ענבל דסברג: פרופ' דלה פרגולה משנת 2021

אוהד טל: לצורך העניין, זה שכתוב פה שהאוכלוסייה היהודית בצפון אמריקה גדלה ל-6

אוהד טל: 8 מיליון יהודים זו הערכה וזה לא נתון מספרי מדיד – נכון?     

ציונה קניג-יאיר: אני אטען שזה נתון מספרי מדיד

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עובדים עם הנתונים של דלה-פרגולה, ואנחנו עובדים גם עם הסקרים של ה-Pew

ציונה קניג-יאיר:  אלה הנתונים של דלה-פרגולה, ווידאתי את זה עם היועצת שלי

אוהד טל: אוקיי, בסדר גמור

אוהד טל:      בדברי החזון של המשרד הצגת שאחת המטרות היא: חיזוק היהדות הפלורליסטית

אוהד טל:  א', אשמח להבין מה זה בעצם אומר, ולמה זו המטרה שהוגדרה

ציונה קניג-יאיר: בחזון לא הגדרתי יהדות פלורליסטית

עודד פורר: כדי שלא יהיה דו-שיח, אני מציע שתיתן את רשימת השאלות, כי אני מניח שיהיו עוד שאלות, ובסוף המנכ"לית תתייחס לכול ביחד

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  השאלה הבאה: כשדיברת על החזון – נכון שזה לא כתוב כאן, אבל זה מה שהצגת: לצד חיזוק היהדות הפלורליסטית גם את נושא חיזוק הקשר עם ישראל

אוהד טל:  אני אשמח להבין כיצד הדבר הזה גם כן נעשה

אוהד טל:  בסופו של דבר, שלושת הארגונים המרכזיים שאתם עובדים אתם – Mosaic, חב"ד עולמי והלל – לא בדיוק ידועים עם אג'נדה ציונית ברורה ומוחלטת

אוהד טל:  אשמח להבין איך הדבר הזה מנוהל

אוהד טל:  איך אתם עוקבים או מודדים את האיכות של העבודה שלהם בהקשר של חיזוק הקשר עם מדינת ישראל

אוהד טל:  אשמח להבין בעניין הזה

אוהד טל:      דיברת לגבי האנטישמיות

אוהד טל:  אחת הבעיות המרכזיות שיש לנו היא שבהחלט יש הרבה מאוד גופים גם ממשלתיים וגם במוסדות הלאומיים שפועלים בתחומים האלה, והחוסר הוא בתכלול, ובאמת בצד איזושהי אסטרטגיה מסודרת מתואמת איך פותרים את הדבר הזה? – גם כן אשמח לשמוע

אוהד טל:      חינוך בלתי פורמלי – כל פעם אני שואל את עצמי למה תנועות הנוער העולמיות הציוניות הן לא חלק מהפעילות של משרד התפוצות

אוהד טל:  אני לא מצליח להבין את הפער הזה

אוהד טל:      הדבר האחרון שלא הבנתי, ולדעתי הוא בשקף האחרון: נושא האגף להתחדשות יהודית פה במדינת ישראל

אוהד טל:  לא הבנתי את הקשר של התחום הזה לעשיית משרד התפוצות, זאת אומרת לא חסרים אגפים בממשלת ישראל, במשרדים השונים, בחינוך וכו' שעוסקים בתחום של זהות יהודית

אוהד טל:  מה זה קשור למשרד התפוצות? והאם זו לא עוד דרך לקדם שוב את מה שהצגת בחזון – את היהדות הפלורליסטית כאן בתוך מדינת ישראל? האם זו המטרה האמיתית? מה הסיפור שם? תודה

עודד פורר: תודה

עודד פורר:       חבר הכנסת לשעבר ליפמן, ואחריו – חבר הכנסת ביסמוט

דב ליפמן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש

דב ליפמן:  הוועדה הייתה מאוד חסרה לנו בשנתיים האחרונות במיוחד בתקופת הקורונה, כשלא היה שום מקום ליהדות התפוצות להביע את הקול שלהם על איסור הכניסה לארץ

דב ליפמן:  תודה לחבר הכנסת קריב, שהשתמש בוועדת החוקה כדי שאנחנו נוכל פשוט להביא את הקול הזה

דב ליפמן:      בארגון שלנו אנחנו עוסקים בתהליך העלייה, אבל בתקופת הקורונה כמויות הפניות שקיבלנו באמת ממאות אלפים בעולם, יהודים, שפשוט רצו להיכנס לארץ – שמענו כעס, שמענו בכי

דב ליפמן:  אני לא נכנס עכשיו להחלטות על בריאות, וזה בסדר

דב ליפמן:  אבל, אפילו לא הייתה מחשבה בתוך הממשלה על הנזק שזה גרם להרגשות של יהדות התפוצות וליחס שלהם למדינת ישראל

דב ליפמן:  אנחנו עזרנו ליותר מ-50,000 להיכנס ולהיות יחד עם העולים, המשפחות

דב ליפמן:      אני פשוט רוצה שהוועדה וגם המשרד יחשבו על זה שאני לא רק מדבר על נושאים פוליטיים עכשיו, אבל בגלל מה שקרה בקורונה אנשים יהודים בכל התפוצות באמת מרגישים שיש איזה נתק, שיש איזה חוסר מחשבה על הקשר שלהם עם מדינת ישראל

דב ליפמן:  חייבות להיות תוכניות שמיועדות רק לזה, כדי שהם ישמעו שישראל היא כן הבית שלהם וכן המקום שהם יכולים להגיע

דב ליפמן:  לחשוב איך לחזק את זה, כך שהם יחשבו שוב וירגישו שוב שישראל היא כן מקום; אפילו אם הם גרים בחוץ-לארץ ולא עושים עלייה, זה מקום גם בשבילם – איזה סטטוס מיוחד, אני לא יודע, ליהדות התפוצות, שזה גם הבית שלהם פה בארץ

דב ליפמן:  תודה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:      חבר הכנסת ביסמוט, בבקשה

עודד פורר:  אחריו ישעיהו יחיאלי

בועז ביסמוט: אני מניח שיהיו לנו דיונים מאוד מעניינים הדובר הקודם, חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן, זה מתחבר בדיוק למה שאני חושב גם על עבודת המשרד עצמו וגם על הוועדה

בועז ביסמוט:  יהדות התפוצות – היה לי הרבה מזל, ובמשך שנים ארוכות ביקרתי בהרבה מדינות בחיי וביקרתי בהרבה מאוד קהילות יהודיות

בועז ביסמוט:  בארצות-הברית לא צריך לטשטש או להתכחש לעובדה שיהודים רבים שם – ישראל מעניינת אותם פחות ופחות

בועז ביסמוט:  צריך להגיד את האמת

בועז ביסמוט:  זה לא רק עניין של התבוללות – גם ישראל מעניינת אותם פחות ופחות, ואתה רואה את זה

בועז ביסמוט:  אתה רואה את זה בדרך שבה הם מצביעים, ואתה רואה את זה בהתנהלות שלהם, וזה בסדר

בועז ביסמוט:  אתה-יודע, שכל אחד יעשה מה שהוא רוצה

בועז ביסמוט:  אני לא חי את החיים של אחרים – אני חי את חיי

בועז ביסמוט:      זה, בדיוק, לעניין של מדינת ישראל, ואני חושב בקול רם יחד איתך, אדוני היושב-ראש: מה מדינת ישראל, שבהגדרתה היא מדינה יהודית ובטח לא צריכה להתבייש בזה, ואני חושב שגם תוצאות הבחירות הוכיחו שרוב הציבור בישראל גם רוצה בזה, ואנחנו גם לא היינו ואנחנו לא היום, ולדעתי, גם לא נהיה מחר – ואתה יודע זאת טוב ממני – מדינת הלכה, ועדיין יש הלכה יהודית; זה דבר שהוא קיים, וזה דבר שהוא נתון

בועז ביסמוט:  עד כמה שאני יודע, ההלכה היהודית היא לא איזו חליפה שאתה תופר על-פי מידותיך

בועז ביסמוט:  זה לא שאתה נכנס לחייט: "בוא ותפור לי הלכה יהודית שאני רוצה"

בועז ביסמוט:  למה אני אומר את כל הדברים האלה?     

עודד פורר: אני חושב שגם בהלכה היהודית יש פוסקים לכאן ולכאן

אלעזר שטרן: אני גם במתח למה אתה אומר את הדברים האלה

בועז ביסמוט: אני יודע מהן המחשבות שלכם, אבל מה לעשות? אני רוצה להגיד: מה אתה עושה? מהי המדיניות שצריכה להיות כלפי אותו

בועז ביסמוט:  בקיצור, בצורה הכי ברורה, הכי כנה והכי פתוחה: נניח שהיום יש לך קהילה יהודית בארצות-הברית שהשקפת עולמה היא אחת, ואתה, כמדינת ישראל, בטח אחרי הבחירות האלה, יש לך מדיניות והשקפת עולם אחרת

בועז ביסמוט:  האם מדינה צריכה להתאים את עצמה לקהילות בחו"ל? זו שאלה שאני שואל

אלעזר שטרן: - - -      

עודד פורר: חבר הכנסת שטרן, תכף אתן לך את רשות הדיבור

עודד פורר:  לכן, אני רק אגיד בהקשר הזה - - -     

אלעזר שטרן: לא ראיתי אותך במניין הבוקר

בועז ביסמוט: - - -      

אלעזר שטרן: אמרתי שלא ראיתי במניין הבוקר

בועז ביסמוט: רק אם אתה הולך למניין בבוקר, אתה אמור לשאול שאלות שכאלה?     

אלעזר שטרן: לא

בועז ביסמוט: אסור לך לכבד את - - -? - - -      

אלעזר שטרן: לא שאלתי אף פעם גם מה ראש הממשלה עושה בשבתות ואם יש דברים שהוא אוכל או לא אוכל

אלעזר שטרן:  נדבר על זה אחר כך

בועז ביסמוט: אחת הסיבות שלמורת רוחך היא שלפני חודשיים הביסו אותך שוב בבחירות בפעם השנייה

אלעזר שטרן: - - -       

בועז ביסמוט: אני רק אסיים - - -     

עודד פורר: סיימת פעמיים

בועז ביסמוט: - - - ציביונה היהודי של המדינה יקרה לו

בועז ביסמוט:  זה הכול

עודד פורר: אתה כבר סיימת פעמיים

בועז ביסמוט: אני רק אגיד במובן הזה שלדעתי זה היה בן-גוריון שאמר - - -     

בועז ביסמוט: - - - חבר הכנסת המתוסכל

עודד פורר: לדעתי, זה היה בן-גוריון שאמר - - -     

אלעזר שטרן: אני מציע שלא - - -     

עודד פורר: חבר הכנסת שטרן, די

אלעזר שטרן: לא, לא

אלעזר שטרן:  סליחה, שנייה אחת

אלעזר שטרן:  אני מציע שתכונות אישיות - - -     

עודד פורר: - - - רשות הדיבור

בועז ביסמוט: - - - לדבריך

עודד פורר: חבר הכנסת ביסמוט

אלעזר שטרן: תכונות אישיות – אני לא מציע

אלעזר שטרן:  אם אתה רוצה לדבר על מתוסכל, יש לי עוד כמה דברים להגיד

אלעזר שטרן:  אני לא מציע שנלך לשם

עודד פורר: לדעתי, היה זה דוד בן-גוריון שאמר, אם אני לא טועה בציטוט, שבית הכנסת שהוא לא הולך אליו  בית כנסת - - -      

בועז ביסמוט: לא, לא אמרנו

בועז ביסמוט:  זה לא עניין של דת – זה עניין של ציביון יהודי

עודד פורר: סתם אני אומר את זה

עודד פורר: ישעיהו יחיאלי, ואחריו – חבר הכנסת שטרן

ישעיהו יחיאלי: בוקר טוב

ישעיהו יחיאלי:  את הברכות כבר אמרתי שלשום

עודד פורר: בואו נסכם, שאנחנו כבר בירכנו מספיק ואפשר להתחיל לריב

עודד פורר:  בבקשה

ישעיהו יחיאלי: שלום לך, המנכ"לית

ישעיהו יחיאלי:  אני שמח לראות אותך, לאחר שבמשך שנה וחצי לא הצלחתי להיפגש איתך

ישעיהו יחיאלי:  באתי לכאן להצר על כך, ואני מקווה שמשרד חדש אולי ישנה את הפרדיגמה

עודד פורר: באופן כללי, חדר הוועדה יהיה פתוח לפגישות ומפגשים ככול שניתן, למי שלא פוגש את הממשלה מספיק

ישעיהו יחיאלי: אני מייצג כאן את תוכנית נעל"ה

ישעיהו יחיאלי:  כשהתמנה השר נחמן שי, פניתי אליו – היכרנו קודם על בסיס אישי – והצעתי לו לקיים דיון 

עודד פורר: בוא ונדבר על מה שיהיה

ישעיהו יחיאלי: על מה שיהיה? חשבתי שהדיון הוא על מה שהיה

עודד פורר: השר נחמן שי כבר סיים את כהונתו

ישעיהו יחיאלי: רצוני לומר שלהבנתי משרד התפוצות יכול להיות לו כר נרחב לשיתוף פעולה עם תוכנית נעל"ה, מאחר שמדובר על תוכנית ממלכתית שמציעה לנוער יהודי מכל העולם חלופה לחינוך יהודי יומי חינם במדינת ישראל

ישעיהו יחיאלי:  הבעיה שלנו בעולם המערבי היא, שאין ידיעה על התוכנית הזאת ופשוט לא יודעים עליה – לא המנהיגות היהודית ולא המנהיגות החינוכית

ישעיהו יחיאלי:  את הזכרת כאן נתון שפשוט תצילנה אוזנינו לשמוע אותו: מיליון ישראלים שחיים בחו"ל

ישעיהו יחיאלי:  זה איום ונורא

ישעיהו יחיאלי:  זה לא משהו שמדווחים עליו כמו עוד איזה נתון

אלעזר שטרן: את גם הזכרת שרוב הישראלים שחיים בחו"ל אינם לוקחים חלק בחינוך היהודי

אלעזר שטרן:  המשמעות היא שבעוד שני דורות הם לא יהיו איתנו, פשוט כך

אלעזר שטרן:  מתוך הפניות לנעל"ה בעולם המערבי, אנחנו יודעים שכ-40%-50% הם ילדי הישראלים

אלעזר שטרן:  אני חושב שעבורם זו תוכנית הצלה – החיבור לעם היהודי – ואולי יישארו במדינת ישראל לעתיד

אלעזר שטרן:      את הזכרת עוד נתון, ואני חושב שהיה טוב אם משרד התפוצות יפרט

אלעזר שטרן:  כשאת מדברת על 1,500 בתי ספר יהודיים בעולם, כשבכולם ביחד יש 420,000 תלמידים, זאת אומרת ממוצע הילדים בבית ספר הוא 280

אלעזר שטרן:  אנחנו מדברים על מיליונים

אלעזר שטרן:  אני אומר בהשערה – אין לי ידיעה – שהרוב החינוך היהודי בעולם מסתיים בכיתה ח' והוא לא מתקיים בשלב התיכון

אלעזר שטרן:  אני אומר שזו השערה, ואני אשמח מאוד: אספתם נתונים – בואו ותציגו כמה ילדים לומדים בתיכון אחרי כיתה ח', ואני מתכוון לתיכון יהודי יומי, שהוא גם יקר מאוד

אלעזר שטרן:  אני למדתי בארצות-הברית את המושג tuition crisis לפני 15 שנה ולא עכשיו, כשאנשים שיש להם שלושה ילדים בגיל חינוך לא יכולים לשלוח ילדים לחינוך יהודי, ובגיל שאדם מעצב את זהותו הוא לא בחינוך היהודי כי רוב החינוך היהודי הוא עד כיתה ח'

אלעזר שטרן:  אני לא בא לפתור בעיות של העם היהודי – זה התפקיד שלכם ושל המוסדות הלאומיים וכו'

אלעזר שטרן:  אני אומר שמנקודת מבט נעל"ה, לפחות תספרו את הסיפור

אלעזר שטרן:  יש דבר כזה

אלעזר שטרן:      אחת התוכניות היפהפיות שהמשרד שלכם מפעיל היא האימהות שבאות לביקורים בארץ, ואני לא זוכר איך קוראים לזה

ציונה קניג-יאיר: מומנטום

ישעיהו יחיאלי: מומנטום

ישעיהו יחיאלי:  למה לא לארגן להם יום ביקור בנעל"ה בזמן שהם בארץ ויראו במה מדובר

ישעיהו יחיאלי:  אני אומר let my people know, ואז אולי let my people go

ישעיהו יחיאלי:  אבל אם לא יודעים – גם אי-אפשר להתנגד לזה

ישעיהו יחיאלי:  אנחנו אופציה

אלעזר שטרן: אם אפשר, קצת לקצר

ישעיהו יחיאלי: אין בעיה

ישעיהו יחיאלי:  אני יכול להפסיק כרגע

עודד פורר: איך שאתה רוצה

ישעיהו יחיאלי: בקיצור, במבט לעתיד, אני רוצה לומר שאני מצפה לדיאלוג מקצועי ערכי – אני כבר קורא לזה תנועת נעל"ה ולא תוכנית נעל"ה אחרי 30 שנה – עם משרד התפוצות

ישעיהו יחיאלי:  אני מצטער שאת מפסיקה, אבל יש פה רצף ויש פה את אנשי המשרד, אם אפשר יהיה להמשיך לדבר איתם, ואני מקווה שנחדש את הדיאלוג המקצועי והערכי הזה

ישעיהו יחיאלי:  תודה רבה

אלעזר שטרן: תודה

אלעזר שטרן:  אני מנצל את הזכות שלי לא כיושב-ראש זמני אלא כמי שניתנה לו גם ככה

אלעזר שטרן:  אני חושב שהאתגר שמונח לפתח כולנו הוא אתגר משותף

אלעזר שטרן:  אני קצת מצר, לפחות ממה שאני שמעתי, שחברי חבר הכנסת ביסמוט ישר לקח את זה לקואליציה–אופוזיציה

אלעזר שטרן:  אני חושב שאפשר להשאיר את זה

בועז ביסמוט: ממש לא, ממש לא, ממש לא, ממש לא

אלעזר שטרן: אוקיי, בסדר, בועז

אלעזר שטרן:  עוד יותר טוב

אלעזר שטרן:  אני שמעתי כך, היה נדמה לי

בועז ביסמוט: ממש לא

אלעזר שטרן: טעיתי, טעיתי

בועז ביסמוט: ממש לא

אלעזר שטרן: טעיתי, טעיתי

בועז ביסמוט: אולי כדי להבהיר: אתה נוטה - - -     

אלעזר שטרן: אז, אמרתי: טעיתי

אלעזר שטרן:  מה עוד אתה רוצה?     

בועז ביסמוט: זו לא פעם ראשונה

אלעזר שטרן: רק מה ששמעתי

אלעזר שטרן:  דיברתי רק על מה ששמעתי

אלעזר שטרן:      ישעיהו, אומר מילה קצרה לפני שאגיד את מה שרציתי להגיד: אתה יודע מה אני חושב על תוכנית נעל"ה הרבה מאוד שנים, כמה אני מכיר אותה, כמה אני מוקיר אותה וכמה אני מעריך אותה

אלעזר שטרן:  אבל, אני מציע שאם אתה מדבר אחרי כל כך הרבה שנים על נעל"ה, לא רק לזרוק את זה על משרד התפוצות

אלעזר שטרן:  יש תוכניות שהן יותר מצליחות או שהן פחות ושיודעים עליהן או לא

אלעזר שטרן:  אני מוכן לזרוק את זה על משרד התפוצות, על הסוכנות, על הממשלה וגם על הממשלות, אבל להגיד: רגע, גם אנחנו קצת צריכים לבדוק את עצמנו, אם התמונה היא כמו שאתה אמרת שבאמת היה אפשר לעשות או שהיה אפשר למצב אותו יותר

אלעזר שטרן:      אגיד על עצמי

אלעזר שטרן:  אני גדלתי בתנועה שכל פעם השוותה איפה יש יותר התבוללות, וכל פעם שראינו שאצל האורתודוכסים יש הכי פחות – חגגנו ניצחון; אמרו "תראו, אצל הרפורמים והקונסרבטיבים החינוך וזה וזה וזה – בסוף יש הכי הרבה התבוללות, וניצחנו", במקום להבין שהפסדנו

אלעזר שטרן:  אני חושב שהאתגר הזה, שחברי ביסמוט תיאר כאן על ההזדהות עם ישראל, זה אתגר משותף

אלעזר שטרן:  זה לא אתגר שאנחנו יכולים להסתכל עליו כעובדה ולומר: נכון, אני מסכים שפחות ופחות מזדהים עם מדינת ישראל בתוך העולם היהודי

אלעזר שטרן:  עכשיו, אתם רוצים להתחיל לשאול למה? זה דיון לגבי למה

אלעזר שטרן:  זה כמה הם תורמים, כמה אנחנו תורמים ומהי המשמעות של ההתנהלות שלנו בכלל, למרות שכמובן מה שאמר יושב-ראש הוועדה זה מאוד מדויק: אזרחי ישראל קובעים מה קורה במדינת ישראל

אלעזר שטרן:  אבל, אזרחי ישראל לא יכולים, או ממשלת ישראל לצורך העניין, להתעלם מזה שיש לנו אחריות – אחריות – גם כלפי האחים שלנו בתפוצות, ולא משנה אם הם לבושים כמוני או כמו שאמרתי קודם שהם היו בבית כנסת איתי, לא היו בבית כנסת אחר או לא היו בכלל בבית כנסת

אלעזר שטרן:  אני חושב שלא תמיד לקחנו את הדברים האלה בחשבון בבואנו לקבל החלטות, מדיניות וכל מה שאתם רוצים

אלעזר שטרן:      שלא תתבלבלו – גם ב-IAC, והייתי שם כמה פעמים, לא נהנו לשמוע שאני נגד זה שתהיה להם שם זכות הצבעה, אפילו לישראלים שחיים שם

אלעזר שטרן:  זו העמדה שלי

אלעזר שטרן:  רוצים להשפיע הכי הרבה? – תבואו לפה

אלעזר שטרן:  אבל, אנחנו לא בני חורין להימלט מהאחריות הזאת ולהימלט מהבנה שכל החלטה שאנחנו מקבלים בתחום הזה, לאו דווקא החלטות דתיות, אנחנו צריכים לקחת בחשבון גם מה זה עושה ליהדות התפוצות

אלעזר שטרן:  אני בטוח שהוועדה הזאת, בראשות חברי עודד, שמיד אני מפנה לו את המקום, תדע להפיח חיים ביחסים האלה ולהסתכל עליהם באמת-באמת-באמת כאתגר משותף של הקואליציה ושל האופוזיציה

אלעזר שטרן:  תודה

שלומית אבינח: דני ווזנר

דני ווזנר: אני דני ווזנר – מהפדרציות היהודיות של צפון אמריקה

בועז ביסמוט: רציתי לענות

עודד פורר: אתה רוצה רשות דיבור לדקה?     

בועז ביסמוט: אני אחזור

בועז ביסמוט:  שומרים לי על המקום, נכון?     

עודד פורר: זה המקום היחיד בכנסת שבו לא ייקחו לך את הכיסא

דני ווזנר: אני מהפדרציות היהודיות של צפון אמריקה

דני ווזנר:  אני רוצה לספר שלפני פחות משנתיים, בזמן הקמת הממשלה הקודמת, דיברו על זה שרוצים לסגור כמה משרדים, והסתובבה בתקשורת איזושהי רשימה של משרדים שרוצים לסגור, ובין היתר היה כתוב שם: משרד התפוצות

דני ווזנר:  אנחנו, בפדרציות, מייד הרמנו טלפון לראשי הגוש, בעיקר לראש האופוזיציה יאיר לפיד, והסברנו לו כמה חשוב לנו המשרד הזה, משרד התפוצות

דני ווזנר:  זה משרד קריטי

דני ווזנר:  זה מין גשר בין חצי העם, כמו שאמרנו, לבין מדינת ישראל וממשלת ישראל

דני ווזנר:  זה משרד מאוד סמלי ועם קשר חשוב ביותר

דני ווזנר:  שמחנו שכמעט באופן מיידי ראש האופוזיציה, לפיד, חזר אלינו,  הוא קיבל את הטענות והוריד את המשרד מהרשימה הזאת, ואז כמובן לא סגרו את המשרד והוא המשיך לפעול

דני ווזנר:       דוגמה לדבר שקרה שהוא מאוד סמלי אבל מאוד מאוד חשוב – כולם זוכרים שקרס בניין בסרפסייד בפלורידה, ואם אני לא טועה, השר דאז שי טס לשם מיד עם צוות של פיקוד העורף

דני ווזנר:  אני לא יודע כמה היה צריך את פיקוד העורף שם, ויש מספיק צוות אמריקאי, אבל זה כל כך סמלי, והתקבל בקהילה המקומית, וזה היה מאוד מאוד חשוב, לראות את השר, לראות את הצוות ולראות את מדינת ישראל שאכפת לה ולמשרדים מהיהודים בחו"ל

דני ווזנר:  זה היה מאוד חשוב

דני ווזנר:  תודה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:      חברת הכנסת מזרסקי?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לא

עודד פורר: חבר הכנסת סובה

יבגני סובה: קודם כול, שמעתי בדרך חלק מהדיון

יבגני סובה:  זה לא הגיוני – זה לוקח 1:40 שעות להגיע מפתח-תקווה

יבגני סובה:  מה קורה? פעם זה היה שעה או 1:10 שעות

יבגני סובה:  טוב שאתה גר ליד ירושלים ומנהל את הוועדה

עודד פורר: הייתי יכול להגיד שתיסע בתחבורה ציבורית, אבל עכשיו השרה רגב ביטלה את הנת"צים, אז ה כבר לא - - -     

יבגני סובה: לך יש פריבילגיה, אתה קרוב לירושלים, ולא כמוני

יבגני סובה:      קודם כול, אני רוצה להגיד שנושא התפוצות הוא נושא בליבנו ולא רק בישראל ביתנו אלא גם אצל ח"כים שחברים בשדולת העם היהודי

יבגני סובה:  אני רוצה להזכיר פה לנוכחים, שהשדולה הזאת קיימת כבר כמה כנסות, ונדמה לי שגם היושב-ראש היה אחד מראשי השדולה בכנסת העשרים

יבגני סובה:      אני בטוח שכל פעם שאנחנו עושים נסיעות לחוץ-ארץ ופוגשים את הקהילות היהודיות בכל המדינות – בצרפת, בספרד, בהונגריה וגם בארצות-הברית – יש דבר אחד שהולך ולא משתנה: מדינת ישראל היא לא רק בית של כל יהודי בעולם, היא גם נושאת באחריות על ביטחונם של יהודי התפוצות

יבגני סובה:  זה מתבטא בשיתוף הפעולה בין מדינת ישראל לבין מדינות שאחראיות על ביטחונם של קהילות יהודיות

יבגני סובה:  ראינו את זה גם אחרי פיגוע בסופרמרקט כשר בצרפת, ונדמה לי שבימים אלה מציינים עשר שנים לפיגוע הקשה הזה

יבגני סובה:  אנחנו רואים את זה גם בארצות-הברית

יבגני סובה:  אנחנו רואים שמדינת ישראל קמה כדי להגן לא רק על אזרחי המדינה, אלא גם לדאוג לביטחונם של היהודים באותן מדינות שבהן הם רוצים להמשיך לחיות בהן ולא מייד עולים לישראל

יבגני סובה:  בעניין הזה, בהחלט יש משמעות גם למסרים שאנחנו מקבלים מהם, ולשם כך יש את הארגונים שאתם עובדים מול היהודים בתפוצות, וחשוב לנו שאתם תעבירו לנו את הצרכים, את המסרים האלה, ואנחנו גם נדע להעביר את זה למקבלי ההחלטות במדינת ישראל

יבגני סובה:      שוב, אני מברך על הדיון הזה, על העבודה המשותפת ועל כך שהדברים האלה באים לידי ביטוי גם בוועדת העלייה והקליטה

יבגני סובה:  תודה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:      מנכ"לית משרד התפוצות, כעת תתייחסי קצת לדברים שנאמרו כאן

ציונה קניג-יאיר: אנסה להתייחס לרוב הדברים שנאמרו פה ולשאלות שנשאלו

ציונה קניג-יאיר:  אתחיל באיך נעשה הקשר עם ישראל – באמצעות אותם ארגונים שחבר הכנסת אוהד טל אמר שאולי הם לא ציוניים

ציונה קניג-יאיר:  צריך להגיד שאנחנו עם שלושה ארגונים

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו לא יודעים שאף אחד מהארגונים האלה הוא לא ציוני

ציונה קניג-יאיר:  יכול להיות שהוא לא אקטיבית מדבר על ישראל, כפי שחבר הכנסת היה רוצה, אבל אנחנו לא עובדים עם ארגונים שהם לא ציוניים

ציונה קניג-יאיר:  ל"הלל עולמי" יש תוכנית מיוחדת, שגרירות לישראל, וחלק מהתוכניות האחרות מטמיעות רכיבים שקשורים לחיבור לישראל

ציונה קניג-יאיר:  חשוב להגיד את זה לפרוטוקול

אוהד טל: גבירתי המנכ"לית, איך אתם מודדים, שהרי זה מופיע פה במטרה שלך?     

ציונה קניג-יאיר: אני מגיעה למדידה

ציונה קניג-יאיר:      בעניין החינוך הבלתי-פורמלי ותנועות הנוער, אדוני צודק לגמרי

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עובדים עם תנועות הנוער – לא מספיק

ציונה קניג-יאיר:  יש לנו עכשיו עבודה, ואני מקווה שהיא תימשך בתקופה הקרובה, לפתח אפיקים נוספים עם תנועות הנוער

ציונה קניג-יאיר:  זה, בהחלט, אפיק מאוד חשוב

ציונה קניג-יאיר:      כל תוכניות משרד התפוצות מוערכות ונמדדות על-ידי חברת בקרה חיצונית, חברת הערכה ומדידה חיצונית

ציונה קניג-יאיר:  ההערכה, שחבר הכנסת שואל עליה, היא חוברת עבת כרס, ואשמח אם הצוות שלי יעביר את ההערכה לחבר הכנסת

ציונה קניג-יאיר:  אפשר לראות מדדים אחידים

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו פיתחנו במשרד שיטת מידה אחודה עבור כל התוכניות

ציונה קניג-יאיר:  כל התוכניות נמדדות על אותם פרמטרים, כדי להבטיח לא רק את יישום המטרות אלא גם שאנחנו נמצאים כל הזמן במעקב אחרי מה צריך לעשות, מה צריך לשנות ומה צריך לשמר

ציונה קניג-יאיר:  כך שנושא המדינה מטופל – הלוואי על כל  משרדי הממשלה שיעשו הערכה ומדידה כמו במשרד התפוצות

ציונה קניג-יאיר:      לגבי החינוך הפורמלי ומה שהעלה כאן ישעיהו, קודם כול, אני מאוד מצטערת, לפרוטוקול, שלא נפגשנו עד עכשיו

ציונה קניג-יאיר:  צריך לומר שרק 15% מיהדות העולם לומדים בחינוך הפורמלי היהודי, זאת אומרת הנתון הוא עוד יותר קשה

ציונה קניג-יאיר:  15% מהיהודים ברחבי העולם לומדים בחינוך היהודי

ציונה קניג-יאיר:  ישעיהו צודק שזה דיון נפרד שאפשר לעשותו על החינוך הפורמלי ולהבין את ההשפעה של הממשלה

ציונה קניג-יאיר:  אגב, גם משרד החינוך מעורב פה, ואפשר לדבר על ההתערבויות הממשלתיות הנוספות בתחום החינוך הפורמלי

ציונה קניג-יאיר:      אני רוצה רגע להעיר בשולי הדברים, הגם שזה בכלל לא היה בשולי הדברים, שבתחילת המלחמה באוקראינה משרד התפוצות התגייס לאירוע הזה ונתן סיוע באמצעות אותם ארגוני שטח שאנחנו עובדים איתם ביום-יום, כדי לתת מענה ראשוני לצרכי החירום שהיו בשטח

ציונה קניג-יאיר:  עבדנו עם הג'וינט, עבדנו עם חב"ד, ונתנו מענה ליהדות העולם

ציונה קניג-יאיר:  זה קצת מתחבר לאמירה שאתה אמרת לגבי מה שקרה בסרפסייד

ציונה קניג-יאיר:  עצם העובדה שממשלת ישראל מתייצבת במצוקה עבור קהילות יהודיות זה משהו שהוא גם תפקיד של משרד התפוצות

עודד פורר: לסיכום

ציונה קניג-יאיר: מאוד קשה פה לעשות סיכום

ציונה קניג-יאיר:  לסיכום, אגיד: שיתוף הפעולה עם העולם היהודי כל פעם בנושא אחר – אני חושבת שזה עלה כאן מכל דברי חברי הכנסת – הוא העניין המהותי והחשוב

ציונה קניג-יאיר:  אני מסכימה עם הדברים שאנחנו לא נדון כאן ובטח יוכרע על-ידי הדרג המקצועי לגבי האם יש זכות הצבעה או לא

ציונה קניג-יאיר:  זה לא המקום הזה על הספקטרום

ציונה קניג-יאיר:  יש ספקטרום מאוד רחב של שיתופי פעולה

קריאה: אין

ציונה קניג-יאיר: אין, ברור שאין וגם ברור שלא יהיה – בסדר? אבל לא זו השאלה

ציונה קניג-יאיר:  השאלה היא: על הספקטרום הזה שבתוך מערכת היחסים בין ישראל לבין יהדות התפוצות, איפה מדינת ישראל, ממשלת ישראל, בוחרת לייצר את המעורבות של אותן קהילות יהודיות בעולם? הבחירות של משרד התפוצות היו בחירות מקצועיות עד עתה בתחום החינוך הפורמלי, הבלתי-פורמלי, בתחום האנטישמיות ובתחום חיבור החברה הישראלית לתחום זה

ציונה קניג-יאיר:      מה שאני כן אגיד לסיום הוא, שזה ברור שהעבודה הזאת לא מסתיימת – היא רק הולכת וגדלה, וכוח-האדם והתקציבים שיש למשרד התפוצות לא מספקים

עודד פורר: אתם מממנים גם אולפני עברית?     

ציונה קניג-יאיר: אולפן בעברית בישראל?     

עודד פורר: לא, בחו"ל

ציונה קניג-יאיר: אנחנו לא מממנים אולפן – אנחנו משתתפים ביצירת תוכניות ללימוד עברית בבתי הספר היהודיים

ציונה קניג-יאיר:  צריך להגיד שזה לא מספיק, ואם יכולה לצאת קריאה להגדלת התקציבים – מאוד אשמח

ציונה קניג-יאיר:      תודה רבה לצוות משרד התפוצות שאחראי על כל זה

עודד פורר: עוד לא סיימנו את הדיון

עודד פורר:  הדיון עוד נמשך

עודד פורר:      חבר הכנסת ביסמוט, רצית להגיב לשטרן

בועז ביסמוט: הוא הלך? בסדר, אז לפרוטוקול

בועז ביסמוט:  הוא בטח יצפה בזה אחר כך

בועז ביסמוט:  אין שום בעיה, אני אגיד

עודד פורר: 	הרבה פעמים, לפעמים, פתאום חמש שנים אחר כך מישהו מוציא את הדיון ואומר שזה אמר כך

עודד פורר:  כאן לפחות יהיה רשום מה ענית לו

בועז ביסמוט: כמו שהוא לא הבין קודם, הוא לא היה מבין הפעם

בועז ביסמוט:  הוא לא היה מבין גם הפעם

יבגני סובה: תתקשר אליו

בועז ביסמוט: רציתי להגיד, וחבל שהוא לפה – אני מניח שאתם כבר הבנתם – שהכוונה הייתה חיובית כלפי הקהילות היהודיות

בועז ביסמוט:  הרי אני לא צריך לספר פה את הקשר האמיתי והכן, אפילו ברמה של חיבה ואהבה, כלפי יהדות העולם, בלי כל קשר להשקפת עולמם הפוליטית או לרמת הדתיות או החילוניות שלהם

בועז ביסמוט:  את מי זה באמת מעניין? – מבחינתי, לפחות

בועז ביסמוט:      אבל, מה שרציתי להגיד זה בדיוק ההפך

בועז ביסמוט:  זה ברמה חיובית

בועז ביסמוט:  זאת אומרת, כאשר יש לך קהילה יהודי, ומה-לעשות, ארצות-הברית ישר עולה לי לראש, כאשר יש לך שם התבוללות, והמספרים מטורפים – הם כל כך גבוהים ומדאיגים גם – מה אתה עושה? אני שואל להפך, ואני אומר עכשיו כמדינה וביחד, זאת אומרת פה באמת אני רוצה להגיד שזה לא ימין או שמאל ושכולנו אוהבים את יהדות העולם וכולנו רוצים שהם יישארו יחד איתנו ושזה לא יהיה איזשהו ענף שמתנתק ברצון מהעץ

בועז ביסמוט:  להפך, אני רוצה שהענף הזה יישאר על העץ

בועז ביסמוט:  זו הייתה השאלה שלי: מה עושים?     הערת חבר הכנסת שטרן הייתה מייד "לא ראיתי אותך במניין של הבוקר", כאילו הוא ישר מביא את זה למקום שכביכול אם אתה לא במניין אתה לא יכול להגן על ההלכה או על הצביון היהודי של המדינה

בועז ביסמוט:  אסביר בעניין הזה: אני משתייך – ואני אומר זאת כאן לפורום המכובד הזה – היה את נאום השבטים

בועז ביסמוט:  אתם זוכרים את נאום השבטים של הנשיא לשעבר ריבלין?! היו שם ארבעה שבטים

בועז ביסמוט:  כפי שאתם רואים, אני לא בציונות הדתית, גם אם אני שותף בקרן ביילי

בועז ביסמוט:  אני לא חילוני, גם אם אני נראה כזה, כי בני הולך עם ציצית לבית ספר

בועז ביסמוט:  אני גם לא חרדי, למרות החליפה היחסית כהה מאוד שלי

בועז ביסמוט:  אני לא ערבי, גם אם מוצאי מזרחי

בועז ביסמוט:  מה נשאר? אנחנו המסורתיים – השבט הנשכח הזה, שהוא שבט די רציני במדינה

בועז ביסמוט:  לגבי צביונה היהודי של המדינה הזאת, עם כל הכבוד, כשאני מגיע לארצות-הברית ורואה את הרצון הזה לגמרי להתנתק מהדת היהודית, אני חייב להגיד שזה קצת מפריע לי

בועז ביסמוט:  למרות זאת, אני מאוד רוצה שהענף הזה יישאר בעץ היהודי

בועז ביסמוט:  רק חבל שהשר שטרן לא פה

בועז ביסמוט:  אתה רואה איך אני מכבד אותו, למרות שהבוחר רצה שהוא כבר לא יהיה

בועז ביסמוט:  הייתי אומר דבר נוסף: אם הוא היה קצת קורא ספרים לפעמים, - -     

עודד פורר: קורא

בועז ביסמוט: אה, הוא קורא

בועז ביסמוט:  סליחה, חזרתי בי

עודד פורר: תאמין לי, שזה מיותר

בועז ביסמוט: זה מיותר

בועז ביסמוט:  סליחה, אני חוזר בי

בועז ביסמוט:  הוא קורא כל יום ספר

בועז ביסמוט:      - - הוא היה קורא אצל סטפן צווייג בספר "העולם של אתמול": אותם אלה שכביכול רצו לטשטש עד כמה שאפשר – לאן זה הוביל אותנו

בועז ביסמוט:  לכן, חשוב לי מאוד גם לדעת, וגם לא כאדם דתי ובטח ובטח למדינה שלנו

יבגני סובה: בועז דואג לממוצע של קריאת ספרים בליכוד

יבגני סובה:  זה בסדר גמור

עודד פורר: חבר הכנסת טל

אוהד טל: כיון שבעשר השנים האחרונות אני עוסק יום ולילה בנושא יהדות התפוצות, אני באמת לא מקבל את התשובות שקיבלתי פה מגבירתי המנכ"לית, ומאוד מאוד כואב לי גם לשמוע את התשובות

אוהד טל:  אני אשמח לשמוע איזה שיתוף פעולה יש היום למשרד עם תנועות הנוער העולמיות

אוהד טל:  הדבר הזה לא קיים

אוהד טל:  מזכ"לי תנועות הנוער שולחים לי כל הזמן

אוהד טל:  מה?     

עודד פורר: לא מדויק לומר: לא קיים

אוהד טל: אשמח לשמוע

אוהד טל:  שאלתי את השאלה – לא קיבלתי תשובה

ציונה קניג-יאיר: זמן מוגבל

אוהד טל: איזה שיתופי פעולה יש כדי לחזק את החינוך הבלתי פורמלי בחוץ-לארץ

אוהד טל:  תנועות הנוער הציוניות העולמיות קיבלו סגירת דלת במשרד התפוצות פעם אחר פעם

אוהד טל:  אשמח לשמוע התייחסות מסודרת לסוגיה

ציונה קניג-יאיר: איזה תנועות נוער קיבלו סגירת דלת? לא שמעתי את הדברים

אוהד טל: הדלת נטרקה בפני תנועות הנוער העולמיות שפנו למשרד לא מעט פעמים ולא קיבלו מכם מענה

אוהד טל:  שאלה ראשונה – אשמח לשמוע איזה שיתופי פעולה קיימים עם תנועות הנוער

אוהד טל:      שאלה שנייה – חזרת פעם אחר פעם על המטרה לחזק את היהדות הפלורליסטית, ואני שוב רוצה להבין

אוהד טל:  אם היו מגיעים לפה מנכ"ל או מנכ"לית אחרים והיו אומרים "אנחנו רוצים לחזק את היהדות האורתודוכסית בחוץ-לארץ", הרי הייתה קמה פה צעקה: איזה הדתה? ומה הולך פה? מה פתאום משרד התפוצות לוקח לעצמו למטרה לחזק תנועות דתיות מסוימות? זו המטרה של משרד התפוצות?     

עודד פורר: השאלה ברורה

ציונה קניג-יאיר: השאלה מאוד ברורה

ציונה קניג-יאיר:  נתחיל בשאלה השנייה

ציונה קניג-יאיר:  כשאני אומרת "פלורליסטית" – חשבתי שהבהרתי את זה קודם אבל אחזור ותגידו לי אם זה לא מספיק ברור – אני מדברת על לחזק זהות יהודית גם כדת, גם כתרבות, גם בסט של ערכים וגם כמורשת, גם, גם, גם וגם

ציונה קניג-יאיר:  עצם העובדה שאנחנו עובדים עם חב"ד ו"עולמי", שני ארגוני שהם דתיים חרדים, ועם "הלל עולמי" שהוא גוף פלורליסטי, זו השתקפות

עודד פורר: ברור

ציונה קניג-יאיר: זה ברור, אבל חבר הכנסת אמר שלא עניתי

עודד פורר: בסדר

עודד פורר:  הנקודה ברורה

ציונה קניג-יאיר: הנקודה ברורה

ציונה קניג-יאיר:  זאת אומרת, אנחנו עובדים עם כל הזרמים וכל הסוגים והסוגיות היהודים והיהודיות בעולם

ציונה קניג-יאיר:  אני אומרת את זה - - -     

עודד פורר: סליחה, אני ממקד כי אנחנו צריכים לסיים עוד מעט

עודד פורר:  איפה אתם עובדים עם תנועות הנוער הציוניות העולמיות?     

ציונה קניג-יאיר: אנחנו עובדים עם תנועת הצופים בהרחבה בארגון Mosaic, ויושב פה מאיר, ותכף אבקש ממנו שישלים את דבריי

ציונה קניג-יאיר:  אנחנו עובדים איתם בכמה וכמה מדינות

עודד פורר: איזה עוד תנועות?     

ציונה קניג-יאיר: אני חייבת להגיד שאני המומה מדברי חבר הכנסת

ציונה קניג-יאיר:  הדלת לא נטרקה בפני אף אחד בשנה וחצי האחרונות

עודד פורר: תבדקי מה הוא היה לפני שהוא היה חבר כנסת

אוהד טל: כיוון שהייתי מזכ"ל בני עקיבא, אני מכיר את הסוגיה היטב

אוהד טל:  תאמיני לי

ציונה קניג-יאיר: אני מכבדת ומקבלת

ציונה קניג-יאיר:  אני יכולה להעיד רק על מה שהיה בקדנציה שלי בשנה וחצי האחרונות

עודד פורר: בסדר

עודד פורר:  הנקודה ברורה

ציונה קניג-יאיר: צר לי שאלה הדברים שנאמרו

ציונה קניג-יאיר:  בשנה וחצי האחרונות שום דלת לא נטרקה בפני אף אחד ואף אחת

ציונה קניג-יאיר:  במשרד התפוצות מדיניות הדלת הפתוחה אף הכריחה אותנו לעבוד סביב השעון

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  ישעיהו יחיאלי לא מסכים

עודד פורר:      חברת הכנסת מזרסקי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני אומר ממש שני משפטים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני חושבת שצריך לחזק את העבודה המשותפת הבין-משרדית

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  יש את תוכנית "חפציבה" של משרד החינוך לחינוך פורמלי ובלתי-פורמלי בתפוצות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  תגידו את זה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לא ראיתי את זה בדוח שלכם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לא אמרתם, וזה מאוד מאוד חשוב

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  יש לחזק את תוכנית נעל"ה, שבה באמת מביאים ילדים מ-80 מדינות מהתפוצות

עודד פורר: דיברנו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כן, דיברתם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אנחנו לפני סיכום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  חשוב לעשות עבודה ושיתוף פעולה בין-משרדי, וזה גם מחזק את הקשר שלנו עם התפוצות, עם קהילות יהודיות גם דתיות של כל הזרמים וגם עם הקהילות החילוניות

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:      חברים, אני רוצה לסכם את הדיון

עודד פורר:  ראשית, הוועדה באמת לא התכנסה הרבה זמן, ואני חושב שגם לך, כמנכ"לית, לא יצא להופיע בפני הוועדה

ציונה קניג-יאיר: נכון

בועז ביסמוט: - - - לכתוב עלון

בועז ביסמוט:  לא, אני רציתי לפרוטוקול על ההערה לגבי הספר: - -      

עודד פורר: חבר הכנסת ביסמוט, באמת, די

בועז ביסמוט: - - היושב-ראש לי כתב ספר, ושלו אולי יכול לכתוב עלון

עודד פורר: אתה חייב להגיד את זה?!     

יבגני סובה: זה שהוא קורא ספרים

בועז ביסמוט: שיהיה פשוט בפרוטוקול

עודד פורר: יופי

בועז ביסמוט: פשוט הזלזול - - -     

עודד פורר: די, די, די

עודד פורר:  חבר הכנסת סובה, תודה

עודד פורר:      אני רוצה לסכם ולעסוק באמת בנושא הזה של התפוצות, שזה נושא שאפשר לקחת אותו למגוון רחב מאוד של כיוונים, למקד וגם לקוות שבממשלה הזאת תהיה עשייה בתחום הזה כי הוא מאוד מאוד חשוב

עודד פורר:      זכיתי לכהן כמנכ"ל משרד העלייה והקליטה, ובתקופת כהונתי היה גם מבצע "צוק איתן", מבצע מאוד מאוד ארוך

עודד פורר:  פה אני רוצה אולי לספר שני סיפורים

עודד פורר:  סיפור אחד: בערב ראש השנה ביקשתי לארח לארוחת ערב חיילים בודדים, והגיעו שני חיילים, לוחמים כמובן: חייל בודד אחד שעלה מאיטליה, וחייל מקנדה

עודד פורר:  אני מתחיל לדבר אתם

עודד פורר:  הבחור שעלה מקנדה היה שייך לחסידות סאטמר, שהיא אנטי-ציונית במובן מובהק, והוא החליט שהוא רוצה לצאת בשאלה

עודד פורר:  הוא אמר את זה לאביו, כשהם היו באיזשהו כנס בניו-יורק, ואביו פשוט השאיר אותו שם לבד

עודד פורר:  הבחור לא ידע אנגלית אלא יידיש

עודד פורר:  הוא אמר: הסתובבתי וחיפשתי בית עם מזוזה, כי ידעתי שאם יש מזוזה אצליח לתקשר

עודד פורר:  הוא לא בדק אם את המזוזה שם יהודי כזה, יהודי כזה או יהודי אחר

עודד פורר:  הוא נפל על חבר'ה שקצת מחוברים התנועה הציונית, והם חיברו אותו עם הסוכנות היהודית

עודד פורר:  מאותו רגע הוא התחיל תהליך והוא עלה לפה בגרעין "צבר" עם תנועת הצופים ושירת בצה"ל

עודד פורר:  זה היה לפני כמעט עשור, והאמת היא שאני לא יודע מה עלה בגורלו מאז

עודד פורר:  אבל, זה סיפור עד כמה הקשר הזה והיכולת שלנו, כיהודים – שבסוף אתה יודע, לא משנה איפה אתה, חס וחלילה, שיש איזשהו סממן ויפתחו לך את הדלת

עודד פורר:  אני מספר את זה, כי אני תמיד אומר – אני חושב שגם נכון להציג את זה כך גם מבחינת תפיסת העולם ואחר כך נתווכח על איך עושים את זה – שמדינת ישראל היא פוליסת הביטוח של העם היהודי

עודד פורר:  לא הייתה לנו פוליסת ביטוח כזו לפני כמה עשרות שנים

עודד פורר:  היום, יש פוליסת ביטחון, וזו מדינת ישראל

עודד פורר:  כל יהודי בעולם מחזיק בכיס את תעודת הביטוח הזאת

עודד פורר:  יש כאלה שעושים פוליסה מורחבת ויש כאלה שעושים פוליסה יותר מצומצמת, אבל לכולם יש את הפוליסה הזאת בכיס, וזה הקשר בינינו

עודד פורר:  אנחנו צריכים להבין שלפעמים, בעיקר אם ניקח את ראשית חייה של מדינת ישראל, יהדות התפוצות שילמה הרבה כסף על הפוליסה הזאת ועזרה לנו בהרבה מאוד תהליכים מרכש נשק ואמצעי לחימה ובכלל עד בניית האומה וממשיכה לעזור, ואגב, בין היתר, גם בעלייה

עודד פורר:  העובדה: אנחנו מקבלים לכאן מדי שנה עשרות אלפי עולים שעברו כבר את החינוך שלהם, את ההכשרה שלהם והרבה מאוד יכולות שלהם ומפנים את זה לטובת מדינת ישראל

עודד פורר:  תחשבו כמה אנחנו משקיעים, למשל, ברופא – פתאום מגיע אליך רופא עולה

עודד פורר:  לא שילמת על החינוך שלו ולא על המערכת שלו ולא כלום, וקיבלת רופא במתנה

עודד פורר:  בשנה האחרונה – הציגו לנו את המספר – קרוב ל-80,000 עולים

עודד פורר:  תבינו שבשנה האחרונה עלתה למדינת ישראל עיר בסדר-גודל משמעותית

עודד פורר:  עלתה עיר למדינת ישראל

עודד פורר:  הפיתוח הכלכלי והיכולת שלנו, באמצעות התפוצות, להתגבר על המשברים האלה עצומה

עודד פורר:      אחזור ל"צוק איתן", כי בתחילת המבצע, כשנהרגו חיילינו, הראשונים להיהרג היו חיילים בודדים

עודד פורר:  יש סיפור אחד על חייל בודד, שהוא בכלל ילד לזוג ישראלים שעזבו את הארץ והוא החליט שהוא עולה – שון כרמלי – סיפור ידוע

עודד פורר:  הגענו ללוויה שלו, כי אמרו שאף אחד לא יבוא ללוויה, ואי-אפשר היה בכלל להכיל בבית העלמין בחיפה

עודד פורר:  הבן של נעמי שמר גם כתב שיר על זה

עודד פורר:  זו דוגמה לחיבור המדהים של עם ישראל עם התפוצות

עודד פורר:      לוויה אחרת, שהייתי בה, בהר הרצל, הלוויה של מקס שטיינברג

עודד פורר:  הוריו לא ידעו

עודד פורר:  הילד בא לפה

עודד פורר:  הוא אפילו לא עשה עלייה

עודד פורר:  הוא הגיע כמתנדב לשרת בצה"ל

עודד פורר:      אני מספר את הסיפורים האלה, כי מעבר לכל הדיונים שאנחנו נתווכח כאן – זה עם ציצית, זה בלי ציצית, זה בלי כיפה, וזה עם כיפה, וזה עם כיפה כזו, ויש כיפה יותר גדולה, יש כיפה יותר קטנה ויש שחורה ויש שחורה עם סרט, ויש הרבה מאוד, וכל אחד הוא עם הסממנים שלו – צריך להבין שתעודת הביטוח הזאת שיהודי כל העולם נושאים בכיס, יש לנו אחריות עליה

עודד פורר:  לנו יש את האחריות לשמור אותה פה

עודד פורר:  צריך לדאוג שחברת הביטוח הזאת לא תקרוס

עודד פורר:  לפעמים, יש גם חברות ביטוח שקורסות, וצריך להבין את זה

עודד פורר:  גם על הקשר הזה – אם מישהו מחזיק את הפוליסה – לדאוג שיהיה לנו שירות לקוחות טוב

עודד פורר:  צריך להיות כל הזמן

עודד פורר:  אני חושב שבאמת הדוגמה לגבי פלורידה – המשמעות של הגעה שלנו לשם, כשקורה משהו, זה אומר "חבר'ה, אנחנו פה, אנחנו אתכם בכל מקרה" אפילו בעצם האמירה

עודד פורר:      לכן, אני חושב שיש פה למשרד התפוצות תפקיד מאוד חשוב

עודד פורר:  אבל, חייבים להיות ממוקדים בתפקיד, כי זה תפקיד שמאוד קל להתפזר לכל מיני כיוונים אחרים, וברוך השם במדינת ישראל עוסקים המון

עודד פורר:  לפחות לשיטתי, האתגר הגדול ביותר של משרד התפוצות הוא החינוך היהודי בתפוצות

עודד פורר:  אני חושב שזה האתגר הגדול ביותר של מדינת ישראל

עודד פורר:  כשאנחנו מדברים באמת על שישה מיליון יהודים בארצות-הברית, מיליון ישראלים בארצות-הברית, ישראלים שילדיהם, בגלל שהם לא מחוברים לקהילות, לא מקבלים שום חינוך יהודי what so ever, כי הרבה פעמים זה מאוד מאוד יקר, והמספר שאת הצגת פה שרק 15% מילדי היהודים לומדים בחינוך יהודי – הוא האתגר הגדול ביותר של המשרד

עודד פורר:  במובנים האלה, אנחנו נקיים בזמן הקרוב דיון רק על זה: איך מדינת ישראל דואגת שהדורות הבאים של העם היהודי לא ילכו לאיבוד? כי מזה זה מתחיל

עודד פורר:   זה הדבר הראשון

עודד פורר:      הדבר השני – אנחנו נקבע גם דיון על נושא הרשתות החברתיות ומשרדי הממשלה שעוסקים באנטישמיות וניתור המאבק באנטישמיות, כולל הסרת תכנים ברשת, כלומר מהי הפעילות שהממשלה עושה, כי לממשלה יש את היכולת לעשות פעילות כזו מול החברות האלה, ובאיזו צורה זה נעשה

עודד פורר:  תתחילו להכין את עצמכם גם מבחינת איסוף הנתונים, כי אחד הדברים שארצה גם ליישם הוא שלפחות אחת לשנה ממשלת ישראל תציג כאן, בוועדה

עודד פורר:  אני לא צריך ארגונים, NGOs בעולם, שהם יספרו לי מה המצב

עודד פורר:  אנחנו, כממשלה, צריכים להגיד: זה נושא שמעניין אותנו

עודד פורר:      נושא אחרון – אני מבקש להכין פנייה לשר התפוצות

עודד פורר:  אני רוצה להבין את ביטול המיזם "מנהיגות בכירה"

עודד פורר:  זה לגיטימי, אבל אני רוצה לדעת ואני חושב שראוי לספר לנו את הסיבות שהובילו לזה ומהן הכוונות להמשך

עודד פורר:      עד כאן

עודד פורר:  תודה רבה

עודד פורר:  הישיבה נעולה