ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 12, 2023-02-14 00:00

ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה והרווחה, כ"ג בשבט התשפ"ג ה-14 בפברואר 2023

ישראל אייכלר:  הנושא היום הוא מאוד מאוד ארוך טווח אבל מאוד מאוד אקטואלי השבוע, היערכות שירותי הרווחה למתן שירותים קיומיים לאזרחים במצבי חירום

ישראל אייכלר:  זה נושא שתמיד חושבים שזה לא יקרה, אבל כמו שראינו בשבוע שעבר שקרה באזור טורקיה וסוריה, שעשרות אלפי אנשים נהרגו ברגע אחד, דברים שאף אחד לא העלה על דעתו שזה אפשרי, למרות שהייתי חבר בוועדת העורף ותמיד דיברו על זה לצד המלחמות וההפגזות וטילים וסכנות, זרקו שיש אפשרות לרעידות אדמה

ישראל אייכלר:      רעידת אדמה, ברוך השם, בארץ ישראל, למרות שהיא נמצאת על קו השבר הסורי אפריקאי, היתה פעם אחת לפני כמאה שנים ופעם אחד לפני מאתיים שנים בתקצ"ח בצפת, ומאז היו כבר הרבה הרבה רעידות אדמה באזור וגם באזורים קצת מרוחקים יותר, בארץ היו רעידות, כל הזמן יש פעילות סיסמולוגית באדמה

ישראל אייכלר:  אבל לידי סכנה עדיין לא הגענו

ישראל אייכלר:       אחת הסיבות, יכול להיות, שבירושלים בנו באבן כבר לפני 100 שנים, זה כדי שהמבנים יוכלו לעמוד ברעידות אדמה

ישראל אייכלר:  כי אין הסבר למה בכל הארץ בונים ממש בלי אבנים, רק לבנים וטיט וטיח, אבל לא בונים באבן

ישראל אייכלר:  ואף פעם לא הבנתי מה זה האבן הירושלמית, חשבתי שזה ליופי

ישראל אייכלר:  זה יפה מאוד, אבל זה לא רק ליופי

ישראל אייכלר:  שלא נדע, כי מישהו אמר לי, אדם שאיננו מומחה אבל בשם מומחים, שברעידה של 8 בסולם ריכטר שום בית אבנים לא יוכל לעמוד

ישראל אייכלר:  אני לא יודע אם זה נכון או לא נכון, אבל מה שאנחנו כוועדת העבודה והרווחה צריכים לדאוג, זה כשקורה חלילה, אפילו לא בסדר גודל נוראי כזה, איפה הם האנשים הקשישים החולים והנכים שלא יכולים לברוח החוצה? ולפעמים אין אנחנו יודעים איפה הם נמצאים כי מדובר גם בהרבה אנשים בודדים

ישראל אייכלר:  ואנחנו רוצים לדעת איך אנחנו נערכים בדל כוחותינו, לבוא ולהגיע לכל קשיש, לכל זקן, לכל נכה, לכל נצרך, גם במצב חירום

ישראל אייכלר:  ולצערנו מצבי חירום בארץ זה לא רק רעידות אדמה, אבל עדיף לנו לדבר על רעידות אדמה שזה משהו רחוק

ישראל אייכלר:  אבל בינתיים יש הרבה סכנות מסביב שלא צריך לפרט אותם, שצריך לקחת בחשבון מה עושים בעת חירום, איך מגיעים אל כל קשיש ואל כל אדם נצרך

ישראל אייכלר:      יש לנו מצגת של משרד הרווחה והביטחון החברתי

ישראל אייכלר:  מי שהגיש את זה הוא אילן ברוש, מנהל אגף חירום במשרד הרווחה

איתן ברושי: שלום

איתן ברושי:  אם זו הפתיחה ואני אפתח, אז בסדר

איתן ברושי:  למרות שיש לנו שותפים נוספים

ישראל אייכלר: תציין מי השותפים כדי שניתן לכולם לדבר

איתן ברושי: מטעם משרד הרווחה אני ראש אגף החירום

איתן ברושי:  נמצאת איתי שרה גורפינקל שהיא הממונה במנהל מוגבלויות על כל נושא החירום והמוכנות של האנשים עם צרכים מיוחדים

איתן ברושי:  ויש פה את הגופים של רשות חירום לאומית, פיקוד העורף, משרד הפנים, משרד הבריאות, משרד הביטחון

ישראל אייכלר: אנחנו נעבור אחד אחד, אבל אתה המחותן הראשי

ישראל אייכלר:  משרד הרווחה

איתן ברושי: בשמחה

ישראל אייכלר: כי אתם אחראים על אותם האנשים שלא יכולים לבד לצאת החוצה

איתן ברושי: בסדר גמור

איתן ברושי:  קודם כל בוקר טוב, תודה רבה

איתן ברושי:  אני חושב שהדיון הזה הוא מאוד מאוד חשוב

ישראל אייכלר: לא לכולם זה דווקא בוקר, כי אלו שישבו פה כל הלילה אז זה עדיין המשך של יום שני

אימאן ח'טיב יאסין: כנראה שזו הנורמה בכנסת ישראל

ישראל אייכלר:  נורמה חדשה שאנחנו בגילנו צריכים להתרגל לזה

איתן ברושי: (הקרנת מצגת)     יש מצגת, אני לא אעבור על כולה

איתן ברושי:  רק בנושאים המרכזיים

איתן ברושי:  אני חושב שלא היינו צריכים תזכורת כמו שעברנו בשבוע האחרון בטורקיה, סוריה וכל הקשור ברעידת אדמה

איתן ברושי:  ראינו את המראות, ראינו את המצב

איתן ברושי:  כולל היום בבוקר המשלחות שנמצאות שם, אנחנו מקבלים דיווחים בתחילת פינוי ההריסות מה המשמעויות

איתן ברושי:  ואני רוצה רגע להתייחס לשני הדברים

איתן ברושי:  א' לסוגייה שכבר שנים רבות משרד הרווחה מטפל ועוסק בנושא של האנשים עם צרכים מיוחדים גם מהמסגרות וגם מהקהילה, והדבר השני שאני רוצה לברך עליו, זה על התקנות החדשות לנגישות, לחירום, לאנשים עם צרכים מיוחדים, שנחקקו בשנה שעברה, והם נותנים את הגושפנקה החוקית, לא אם רוצים או לא, אלא לחייב את הגופים לממש את האחריות ולבצע את המשימות כל אחד בגבול הגזרה שלו, על מנת שבמצב חירום, ולא משנה איזה, אתה דיברת על רעידת אדמה שנכון זה המצב הקיצוני, אבל גם בשלגים וגם בסופות וגם ברקטות המענה יהיה מסודר

איתן ברושי:  בואו נרוץ רגע ואני אתייחס לדברים תוך כדי

אליקו שליין: יותר מסודר זאת אומרת שהיום לא מסודר, לפי מה שאתה אומר

איתן ברושי: היום זה מסודר, תמיד אפשר לשפר

איתן ברושי:  מי אתה? מאיזה ארגון?     

אליקו שליין: ארגון הנכים זכויות נכים ובמקרה תושב שדרות

ישראל אייכלר: אליקו, אני רוצה לבקש מכל הנוכחים ולך גם, שאתה יודע את הכללים ואתם יודעים את הכללים

ישראל אייכלר:  אף אחד לא מדבר כשהוא לא ברשות דיבור

ישראל אייכלר:  אם הוא רוצה רשות דיבור או לשאול איזושהי שאלה הוא צריך להצביע ואם אנחנו נוכל, ניתן לו

איתן ברושי: רק להערה של אליקו לומר, אני בתפקיד כבר 15 שנים, אנחנו משקיעים בזה המון

איתן ברושי:  תכף תשמעו ותראו, חלק מהמקומות יודעים

איתן ברושי:  אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד כסף בעיקר בשגרה על מנת שלא נופתע יותר מידי בחירום

איתן ברושי:  אבל כמו שאנחנו מכירים את מצבי החירום, אין וודאות מוחלטת

איתן ברושי:  אני בתפקידי הצבאי הייתי עד לפני שנתיים מפקד הנפה הצפוני של פיקוד העורף, מכיר את זה גם מהשטח

איתן ברושי:  הייתי אחראי על כל הגזרה הצפונית

איתן ברושי:  זה לא רק מהתיאוריה, אלא גם בפועל

איתן ברושי:  בהרבה מאוד אירועים כולל במקסיקו הייתי פיזית שם, ואנחנו מכירים את זה, ואנחנו נתייחס לדברים

איתן ברושי:  ואני אתייחס גם לפערים שקיימים

איתן ברושי:  יש פערים, יש נקודות שאנחנו צריכים עוד לטפל בהן

איתן ברושי:  אני אציג את כולן על המנעד הזה, אני אעשה את זה בקצרה ככל שניתן

ישראל אייכלר: תתחיל לרוץ עם המצגת

איתן ברושי: אני ארוץ, אני אתן רק מסגרת לנושא

איתן ברושי:  החזון הוא ברור, זה הדבר הראשון שחשוב לי לעשות הסברה

ישראל אייכלר: למה דילגת על הפירמידה?      

איתן ברושי: אפשר לחזור

ישראל אייכלר: אני מכיר את הפירמידה

איתן ברושי: יש בראש הפירמידה את רשות חירום לאומית ופיקוד העורף שהם הגורם המנחה למרחב האזרחי

איתן ברושי:  מתחתיו זה כל המגיבים הראשונים משטרת ישראל, מד"א

ישראל אייכלר: מה השותפות רח"ל ופיקוד העורף?     

איתן ברושי: אני לא רוצה להיכנס, אבל אחרי ועדת מזרחי נוצר חיבור די מסודר שלא היה לפני, שיוצר חיבור וסינרגיה והגדרת אחריות ברורה בין מה פיקוד העורף אחראי ומה רשות לאומית אחראית

איתן ברושי:  במילה אחת פיקוד העורף נותן מענה לרשויות המקומיות, לאזרחים

איתן ברושי:  רשות חירום לאומית מתעסקת עם משרדי הממשלה ועם האחריות הרגולטוריות והטיפולית של משרדי הממשלה למרחב הזה

איתן ברושי:  זה ממש במשפט אחד

ישראל אייכלר: זה ממש חלוקת תפקידים, כן

איתן ברושי: בהקשר של המגיבים הראשונים זה משטרת ישראל, היא בטח תתייחס, כיבוי אש, מד"א

איתן ברושי:  והכנסנו פה גם את המגזר השלישי שבעיניי הוא פקטור רציני מאוד בסיוע במצבי חירום

איתן ברושי:  אנחנו רואים את זה גם עכשיו בטורקיה

אימאן ח'טיב יאסין: הם גם נמצאים בשטח

איתן ברושי: גם בשטח, ואני אתייחס לזה אחר כך גם בכמה דוגמאות

איתן ברושי:  משרדי הממשלה, כל משרד חתום, כל שר חתום על האחריות שלו אל מול האוכלוסייה, אם זה משרד הרווחה, משרד הבריאות, משרד הפנים, משרד החינוך

איתן ברושי:  לכל משרד יש אחריות על אוכלוסייה מאוד מוגדרת שהוא אמור לתת לה את המענה

איתן ברושי:  הרשויות המקומיות, אנחנו מדברים על לבנת היסוד

איתן ברושי:  בהקשר של משרד הרווחה, יש את המחלקה לשירותים חברתיים שהיא בעצם הזרוע הביצועית ב-256 רשויות שהיא נותנת את המענה לאזרחים

איתן ברושי:  תכף אגיד לכם במספרים שתבינו את סדר הגודל, כמובן האזרחים ובסוף, בעיניי, החולייה החלשה בשרשרת, שהיא בעצם המבחן האמיתי שלנו, אלו אותם אזרחים עם צרכים מיוחדים על כל הקשת

איתן ברושי:       אנחנו בסוף, לדעתי, נימדד כמדינה וכחברה ביכולת שלנו לטפל באותם אזרחים ובאותה אוכלוסייה

איתן ברושי:  כי אזרח רגיל פחות או יותר ידע לתת מענה

איתן ברושי:  אם אנחנו כמדינה ניתקל בקשיש שנמצא באיזה מקלט ועם צרכים במכנסיים ולא הגענו אליו, זאת בעיה

איתן ברושי:  ולשם אנחנו לא רוצים להגיע

איתן ברושי:      למשרד הרווחה הוגדר חזון, משרד הרווחה אחראי על שלושה מעגלים, חשוב להגיד אותם

איתן ברושי:  אחד זה על מסגרות החוץ ביתיות, כל בתי האבות, ההוסטלים, המוסדות והדיור

איתן ברושי:  יש בישראל 670 מסגרות כאלה שהם מסגרות גדולות, ועוד 4,200 מסגרות קטנות שזה הוסטלים ודיור בקהילה ודירות לווין

איתן ברושי:  אני לא רוצה לפתח את כל הרעיון של איך משרד הרווחה מאמין בחזון לגבי הטיפול באותן אוכלוסיות

איתן ברושי:  סך הכול 47,000 דיירים שוהים בתוך המרחבים האלה שהם מסגרות חוץ ביתיות

איתן ברושי:  המעגל השני זה המחלקות לשירותים חברתיים, יש בישראל 256 מחלקות לשירותים חברתיים, רשומים במחלקות מעל מיליון מאתיים לקוחות רווחה

איתן ברושי:  אלו בעצם אוכלוסיות שפתחו תיק במחלקת הרווחה ויש להם עובדת סוציאלית שמסתכלת עליהם, שמטפלת בהם

איתן ברושי:  אני לא אפרט את כולם, אבל מקשישים ועד חד הוריות ואנשים עם מוגבלויות שכלית, ונכים, וכל מה שנמצא בתוך הסיפור הזה

ישראל אייכלר: כולם רשומים במאגר הזה לחירום?     

איתן ברושי: כן, במחלקות כן

ישראל אייכלר: לא במחלקות הרגילות

איתן ברושי: לא, ניגע עכשיו במי שלא רשום

ישראל אייכלר: זאת השאלה

ישראל אייכלר:  איך אתה ניגש, גם לאלו הרשומים איך אתה מגיע אליהם, וגם לאלו שלא נמצאים

ז אילן ברוש: זה הלקונה, האלה שלא נמצאים, ואני אתייחס אחר כך בפערים

ישראל אייכלר: אבל קודם לאלה שנמצאים

איתן ברושי: אלה שנמצאים, לכל מי שפתח תיק, יש לו עובדת סוציאלית שהיא קצה חוט שלו

איתן ברושי:  זו לא הבעיה, אני לא מדבר על האירוע, איך מגיעים אליו

איתן ברושי:  אני מדבר על בכלל לדעת שהוא קיים

איתן ברושי:  אחד המאמצים הראשונים זה לדעת מי הבן אדם, האם הוא קיים, הכול בסדר

ישראל אייכלר: ואיך מאתרים אותו

ישראל אייכלר:  זו השאלה, זה הנושא של הדיון שלנו

ישראל אייכלר:  איך מאתרים אותו בזמן חירום? היום אתה יודע

איתן ברושי: יש מנעד שלם של איך מאתרים

איתן ברושי:  לצורך העניין, אנחנו מתחילים בעובדי המחלקה לשירותים חברתיים שיוצרים קשר

איתן ברושי:  בהמשך באנשי פיקוד העורף, מתנדבים, כל המנעד

איתן ברושי:  עוד לא הגעתי למענה, אני רק שם את המסגרת הכללית

ישראל אייכלר: אוקיי, אני לא אפריע לך

איתן ברושי: אני חושב שזה ייקח הרבה זמן

ישראל אייכלר: תמשיך, תמשיך, תלך בדרכך

איתן ברושי: האוכלוסייה השלישית שאני רוצה להתייחס אליה והיא קצת מצריכה התייחסות, זה נקרא אוכלוסיית תל"ם

איתן ברושי:  תל"ם זה תשומת לב מיוחדת, אלו אותם אנשים שמקבלים קצבאות מביטוח לאומי, והם לא רשומים במחלקה לשירותים חברתיים, והם גם לא נמצאים במוסדות

איתן ברושי:  הם בקהילה, אבל הם יכולים להית מוגבלים

אליקו שליין: מתמודדי נפש

אליקו שליין:  אני אעזור לך

איתן ברושי: אני האפוטרופוס של הכספת הנצורה של מדינת ישראל

איתן ברושי:  אני חתום על זה

איתן ברושי:  אני מקבל כל חודש מביטוח לאומי קובץ, נכון להיום בבוקר 875,000 אנשים רשומים בכספת הנצורה

איתן ברושי:  מתוכם 340,000 רשומים במחלקות לשירותים חברתיים שאנחנו מכירים

איתן ברושי:  האחרים לא רשומים, והם כאלה שמקבלים קצבה מביטוח לאומי על כל מיני תבחינים

אליקו שליין: אני אשמח להתייחס אם תרצו

ישראל אייכלר: לא עכשיו

איתן ברושי: הלקונה היא לקונה משפטית

איתן ברושי:  אנחנו על זה עם ועדת הכנסת, שבעצם יש לנו את הנתונים, אנחנו מקבלים אותם מביטוח לאומי, רק הם חונים תחת החקיקה של צנעת הפרט

איתן ברושי:  אלו אנשים שלא תמיד מסכימים שהפרטים שלהם, בעיקר מתמודדי הנפש, יסתובבו ברשות המקומית

ישראל אייכלר: אבל אצלכם הם נמצאים?     

איתן ברושי: אצלי הם נמצאים

איתן ברושי:  בביטוח לאומי הם נמצאים - -     

ישראל אייכלר: מאוד חשוב, זו ממש בשורה בשבילי

איתן ברושי: - - והאופציה שכרגע פתחנו אותה כאפשרות, זה לכל רשות מקומית, לכל מחלקת רווחה שרוצה לדעת כמה כאלה נמצאים ומה השמות שלהם, כבר הצלחנו להבקיע את הנושא הזה בהקשר המשפטי

איתן ברושי:  מה שחסר כרגע ואנחנו עובדים על זה, זה לאפשר למנהלת מחלקת הרווחה, שהיא חתומה על הסכם סודיות לצנעת הפרט, לקבל את כל התיק

איתן ברושי:  כלומר, מי הבן אדם, איפה הוא גר, מה הכתובת, מה הלקות ואפילו מה התרופות שהוא מקבל, על מנת שבשעת חירום היא תוכל להגיע אליו

איתן ברושי:  כי כרגע אנחנו לא על זה בסוף

ישראל אייכלר: מדובר בחצי מיליון אנשים

איתן ברושי: סדר גודל של 400,000, כן

איתן ברושי:  פחות או יותר

איתן ברושי:  על כל האבחון שלהם

איתן ברושי:       חשוב לומר יש לנו תורה סדורה שאנחנו בכל שנה ממשמים אותה באמצעות תרגילים, באמצעות ביקורות, באמצעות פיקוח

ישראל אייכלר: אני חושב שדילגת קצת על דברים, שלך ברורים כמו אשרי יושבי ביתך

ישראל אייכלר:  אבל הציבור זכאי ורוצה לדעת

ישראל אייכלר:  אז תחזור למעגל ראשון, מעגל שני, איך מגיעים אליהם

איתן ברושי: המעגל הראשון הוא המסגרות החוץ ביתיות

איתן ברושי:  יש לנו בישראל סדר גודל של 670 מסגרות גדולות פלוס מינוס

איתן ברושי:  מסגרות זה אומר דיור בקהילה שזה בית לחיים לאנשים

איתן ברושי:  בירושלים יש לנו 124, בצפון בין חדרה לקריית שמונה 326

איתן ברושי:  סך הכול סדר גודל של 47,000 דיירים

איתן ברושי:  לכל מוסד כזה יש ממונה חירום

איתן ברושי:  לכל מוסד יש מנהל, יש לו צוות

איתן ברושי:  התקינה ממשרד הרווחה זה על כל דייר שניים-שלושה אנשים צוות

איתן ברושי:  אני לא אגע עכשיו בתרחישים של לילה, שבת, שתיים בלילה, אירוע

איתן ברושי:  אני מדבר עכשיו על ההבנה, שבכל מסגרת כזו יש צוות חירום מוסדי עם ממונה שעובר הכשרה בפיקוד העורף, עושה קורס ממונה הג"א, יש לו ערכת חילוץ קל ברוב המקומות, הוא מקבל הנחיות, הוא עושה פעמיים בשנה תרגיל

איתן ברושי:  התרגיל האחרון היה בדצמבר

איתן ברושי:  תכף תראו את הממצאים של התרגיל

איתן ברושי:  670 מוסדות תורגלו בדצמבר 2022 בתרחיש רעידת אדמה

איתן ברושי:  היו ממצאים טובים יותר, פחות טובים, צריך לתקן חלק מהדברים, אבל זה בפועל מה שהיה

איתן ברושי:      תפיסת העולם שלנו אומרת, שב-48 שעות הראשונות אף אחד לא יבוא אליכם

איתן ברושי:  מה שתצליחו לעשות בכוחות עצמכם זה מה שיגרום לכם להציל את עצמכם

איתן ברושי:  כמי שהיה מפקד נפה בפיקוד העורף עם ארבעה גדודים, אני יכול לומר לכם שזה אולי יכול לקחת מעט זמן, אבל הנחת העבודה היא שילכו למקומות יותר דרמטיים, קריטיים, עם כוחות החילוץ, ואין למדינת ישראל יכולת בתרחיש רעידת אדמה מלא להגיע לכל המקומות

איתן ברושי:  לכן בכל מסגרת כזו יש ערכת חילוץ קל שכוללת אמצעי פיסוק, אמצעי הגבהה, חילוץ, והצוות עצמו יציל את עצמו

איתן ברושי:  איפה שזה מצב שלא ניתן וצריך אמצעים כבדים, שם זה יקרה

איתן ברושי:      נלך למעגל השני, שזה בעצם שירותי הרווחה ברשויות המקומיות

איתן ברושי:  גם שם התפיסה אומרת שהרשות המקומית היא לבנת היסוד

ישראל אייכלר: יש לכם שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות?     

איתן ברושי: בוודאי

איתן ברושי:  קודם כל חשוב לומר, יושבים פה נציגים של משרד הפנים, רשות חירום לאומית ופיקוד העורף

איתן ברושי:  זה גוף אחד לנושא הזה, שעובד בשיתוף פעולה הדוק

איתן ברושי:  פיקוד העורף מכשיר בבית הספר לאיתנות, הוציא מדינות התגוננות

איתן ברושי:  מבצע ביקורות, רשות חירום לאומית מתכללת את האירוע- - -      

ישראל אייכלר: טרייבר עוד שם?     

איתן ברושי: לא

אליקו שליין: יורם לרדו ראש רח"ל

איתן ברושי: במעגל של אוכלוסייה בקהילה יש כמה לקונות שכדאי שנשים אותם על השולחן ושנכיר

איתן ברושי:  בעיקר אנשים מטופלים אמבולטוריים או מונשמים שנמצאים בקהילה בבתים הפרטיים שלהם, ויש עכשיו אירוע וצריך לפנות אותם, למדינת ישראל אין מספיק כלי רכב ייעודיים, גם לא מד"א וכל הארגונים, לקחת את מספר האנשים עם צרכים מיוחדים סיעודיים, ולפנות אותם בצורה מהירה, בצורה מסודרת

איתן ברושי:  אנשים שאפשר בצורה כזו או אחרת להעלות אותם לאוטובוסים או על רכבים ולנייד כי זה הצלת חיים, זה בסדר

איתן ברושי:  אבל הפער הראשון שאני שם אותו על השולחן זה רכבים ייעודיים לפינוי מונשמים, מטופלים סיעודיים, ששוכבים, שצריכים פינוי בשכיבה

ישראל אייכלר: אני מניח שבמוסדות רפואיים או סוציאליים יש חדרים או מקלטים מוגנים ששם הם יכולים להיות

איתן ברושי: אני תכף אתייחס לנושא המיגון

ישראל אייכלר: אתה מדבר על מי שנמצא בבית הפרטי והוא סיעודי

איתן ברושי: אני מדבר על הבית

איתן ברושי:  במוסדות אנחנו תקפנו את זה בשלושה אלמנטים

איתן ברושי:  דיברתי רק על הקהילה

ישראל אייכלר: צריך לציין את זה, כי האנשים הסיעודיים האלה צריך גם לברר, אם אתם יודעים, בכמה מדובר

איתן ברושי: אנחנו יודעים בדיוק לא רק על כמה מדובר

איתן ברושי:  תכף למשרד הבריאות נתייחס, אבל לגבי משרד הרווחה, אנחנו יודעים להגיד בדיוק מי האנשים שנמצאים

ישראל אייכלר: 100 אלף?     

איתן ברושי: לא, לא, הרבה פחות מ-100 אלף

ישראל אייכלר: 100 אנשים?     

איתן ברושי: לא

איתן ברושי:  אמרתי פחות

איתן ברושי:  אני לא יודע להגיד לך מדויק

ישראל אייכלר: כי אם אתה מדבר על רכבים מיוחדים, אז אם מדובר ב-100 אנשים בארץ, זו בעיה שאפשר לפתור

איתן ברושי: לא, מדובר באלפים

ישראל אייכלר: אבל אם תגיד לי שזה אלפים- - -     

איתן ברושי:  כן, הרעיון הוא שמדובר באלפים

ישראל אייכלר: אלפים סיעודיים מונשמים שלא נמצאים בשום מוסד, רק בבית? אז זו בעיה אמיתית

איתן ברושי: דרך אגב, יש במדינת ישראל חמישה אוטובוסים שהם ללא כיסאות, והם אוטובוסים שטוחים שעליהם אפשר להכניס מיטות

איתן ברושי:  ויש לצורך העניין אני אקח את משרד הרווחה שעליו אני אחראי, אני חתום על אוכלוסיית הרווחה

איתן ברושי:  יש לנו 22 רכבים ייעודיים, אבל זה רק לטובת המוסדות

איתן ברושי:  אני מדבר על הקהילה, על הרשויות המקומיות, שם זו הלקונה הראשונה שצריך לגעת וצריך לראות איך אנחנו מתמודדים איתה

ישראל אייכלר: אני זורק רעיון, אם כל רשות מקומית תחזיק אוטובוס אחד בלבד, אני מניח שזה יספיק

איתן ברושי: מצוין

איתן ברושי:  יש רעיון יותר טוב, הרי בנתב"ג יש קרוב ל-90 אוטובוסים כאלה שמסיעים את האנשים מהטרמינל

ישראל אייכלר: זה גם מתאים

איתן ברושי: בזמנו עשינו בדיקה

איתן ברושי:  איפה הבעיה? שהאוטובוסים מאוד נמוכים, ובעלייה לצפת הם משתפשפים בקרקע

איתן ברושי:  אלו האוטובוסים שהגובה שלהם בין הגחון לבין הכביש הוא נמוך מאוד

ישראל אייכלר: אז אתה כבר מצמצם את הבעיה יותר

ישראל אייכלר:  באותם אזורים צריך שהרשות המקומית או המועצה האזורית יהיה לה לפחות אוטובוס שאפשר להתקין אותו בתוך כמה דקות לעשות אותו - - -     

איתן ברושי: לגמרי

איתן ברושי:  בסוף זה עניין של כסף, אבל אני לא רוצה עכשיו - - -     

ישראל אייכלר: שמתי את זה במאמר מוסגר כדי שזה יהיה בסיכום

איתן ברושי: בוא נתקדם, אלא אם זה משהו חשוב אז תעצור אותי

ישראל אייכלר: היערכות המשרד

איתן ברושי: המשרד נערך בשלוש תקופות, יש את תקופת השגרה שבעיניי זה היום

איתן ברושי:  זה להכין את הכול, לעשות את הישיבות האלה, להוציא את המסקנות, להעביר דיווחים לשרים שיראו שזה מתבצע

איתן ברושי:  תקופה שניה זה אם קורה משהו, וזה כבר היה לנו לא מזמן

איתן ברושי:  שלוש הרעידות שהיו בשלושה ימים האחרונים דרכו את המערכת, הוצאנו מהר הנחיות ולשמחתי לא קרה שום דבר, אבל אנחנו עדיין עם יד על הדופק כל הזמן

איתן ברושי:  והתקופה הכי חשובה, אנחנו קוראים לזה יממת הזהב

איתן ברושי:  ברגע שקורה האירוע איך המערכת לא מגמגמת, איך היא נותנת מענה מהיר, מקצועי, ככל הניתן

ישראל אייכלר: יש לכם מקומות שכבר ערוכים?     

איתן ברושי: בטח

איתן ברושי:       נתקדם למקומות קליטה

איתן ברושי:  זו האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה כרווחה

איתן ברושי:  אני חושב שכל משרד שיש לו אוכלוסייה צריך לצבוע אותה בשמות ובמספרים

איתן ברושי:  הראשונה זו האוכלוסייה של המסגרות בקהילה, השנייה זה מחלקות הרווחה ברשויות, השלישית זו אותה אוכלוסייה במרכזי היום, גם השיקומיים וגם מרכזי יום לקשיש ברשויות, הרביעית, זו אוכלוסיית תל"ם שדיברתי עליה ואחרונה חביבה שגם ממנה אנחנו לא מתחמקים ולא שמים עין עצלה, זו אותה אוכלוסייה שכתוצאה מאירוע משברי הופכת להיות נזקקת רווחה

איתן ברושי:       הצורה הבולטת ששם הכי הרבה למדנו זה אסון השריפה בכרמל, שפתאום תושבי יישוב עין הוד, שזה יישוב בסוציואקונומי מאוד גבוה, אנשים שלא רשומים במחלקה לשירותים חברתיים, הבתים שלהם נשרפו והם הפכו להיות נזקקי רווחה

איתן ברושי:  כל מי שהיה בתקופה מכיר את זה וזוכר, הם ירדו לחוף הכרמל, קיבלו שמיכות, אוכל, רק כדי שנתחיל לטפל בהם

איתן ברושי:  זו אוכלוסייה שאנחנו לא יודעים לכמת אותה במספרים, היא תלויה תלוי אירוע

איתן ברושי:  על זה משרד הרווחה חתום

איתן ברושי:  זאת האחריות השיוכית שלנו כמשרד לממש אותה אל מול אותן אוכלוסיות

איתן ברושי:      אלה חמשת המשמעויות שאנחנו איתם צריכים להתמודד, בכל התרחישים שמנו תרחיש אדמה קיצוני כאבן בוחן, וממנו אפשר רק לרדת

איתן ברושי:  אחד, זה היעדרות של עובדים ומטופלים כתוצאה מחוסר יכולת הגעה, ועוד הרבה מאוד דברים שאני לא רוצה פרט

איתן ברושי:  שתיים, זה פגיעה תשתיתית, אם זה מרקטות, אם זה מרעידת אדמה במסגרות עצמן כתוצאה או מקריסה, או מפגיעה, או מסדק

איתן ברושי:  ראינו מה קורה ברעידה בטורקיה

איתן ברושי:  מאות של מבנים- -      

ישראל אייכלר: כן, פירטתם, חשמל, תקשורת, דלק, הסקה, ניקיון, כביסה, רפואה

ישראל אייכלר:  זה דברים שיצטרכו את זה

איתן ברושי: - - בדיוק

איתן ברושי:  דבר שלישי זה כמו שדיברתי קודם, זה הפינוי בעיקר מהקהילה של האנשים עם צרכים מיוחדים ברשויות המקומיות

איתן ברושי:  אני שם את זה על השולחן, יש רשויות חזקות שעושות את ההשתדלות ומשקיעות לא מעט במוכנות לעורף ולהתמודדות עם האזרח

איתן ברושי:  יש רשויות שהן בינוניות ויש כאלה שהן חלשות

איתן ברושי:  אנחנו מנסים לשים את רוב ההתייחסות לאותן חלשות ולחזק אותן

איתן ברושי:  אם תרצה אני אוכל להביא לך את הרמזור רשויות, איפה זה יותר חזק, איפה פחות

ישראל אייכלר: אם תוכל לשלוח לנו את זה, זה מאוד חשוב

איתן ברושי: בשמחה

ישראל אייכלר: כי כשדנו על תאונות עבודה, גילינו שהרשויות המקומיות מתחמקות לגמרי מהפיקוח על מקומות עבודה על שמירה על בטיחות - - -      

איתן ברושי: אני אומר שבחירום הן לא מתחמקות, הן עובדות

איתן ברושי:  חלקן ממש טוב, וחלקן ממש - - -      

ישראל אייכלר: לכן טוב לשמוע שלפחות בעניין החירום אתה אומר שאתם עובדים בשיתוף פעולה איתם

ישראל אייכלר:  אני רוצה רק לקבל את הרשימה של הרשויות שצריך עוד לתקן

איתן ברושי: בסדר

איתן ברושי:  אני אומר שזה גם בשיתוף פעולה עם השלטון המקומי

איתן ברושי:  יש לנו פה נציגות של השלטון המקומי? שהם שותפים איתנו לתהליך? כמובן כמו שאמרתי פיקוד העורף

איתן ברושי:      מחסור במתנדבים

איתן ברושי:  סוגיית המתנדבים אני לא אפתח אותה, אבל בחלק מהתרחישים אנחנו יודעים שיש גופים קבועים שנמצאים ישר בתוך האירוע

איתן ברושי:  מתנדבים זה כוח

איתן ברושי:  נמצאת פה איתנו מהיחידה להתנדבות לאומית, שהם איתנו בכל האירועים האחרונים, היו שותפים מלאים לגיוס מתנדבים, תתייחסי גם לאירוע שהיה עם אוקראינה, זה היה מאוד חשוב

איתן ברושי:  הם מביאים מתנדבים, הם מארגנים את אולם ההתנדבות

ישראל אייכלר: יש מוסדות גם שערוכים לפעילות הזו?     

איתן ברושי: אם תרצה, את תתייחסי לזה בכמה מילים

איתן ברושי:  ודבר אחרון זה מקומות לינה מוגדרים מראש לתרחיש קיצון של חסרי עורף משפחתי

ישראל אייכלר: מקלטים

איתן ברושי: בדיוק

איתן ברושי:  אני אגיד מה אנחנו היום נותנים מענה

איתן ברושי:  אלה שלושת המאמצים, אני לא אלעיט אתכם, רק אומר שלנצח אירוע כזה, אתה צריך לרכז מאמץ בשלושה מאמצים על ציר הזמן

איתן ברושי:  אחד, זה לראות שיש תורה סדורה, כתובה ברורה ומונגשת לרמת האדם הבודד

איתן ברושי:  שתיים, שיש נהלים, שיש תרגילים, שיש פיקוח ובקרה

איתן ברושי:  הדבר השלישי בעיקר בתרחיש של רעידת אדמה, זה לראות שיש חיזוק של אלמנטים ובדיקת מקומות שמועדים לפורענות, והדבר האחרון שעולה המון המון כסף, ופה ועדת ה- - - שאני חבר בה משקיעה מאמץ, זה כל הסוגייה של חיזוק מבנים לרעידות אדמה, לא לשיפורי מיגון לרקטות, אלא חיזוק מבנים

איתן ברושי:  ואנחנו מכירים את זה על כל - -      

ישראל אייכלר: דיברנו על תמ"א 38 ועל כל הדברים הטובים- - -     

אימאן ח'טיב יאסין: שאין באף ישוב ערבי

איתן ברושי: - - העתק ים המלח, שבר יגור, על המקומות האלה יש בעיקר אני מדבר על טבריה, בית שאן, חצור, צפת, אפילו קריית שמונה

איתן ברושי:  המבנים הישנים של הרכבות שעומדים על עמודים, ככל שלא נחזק אותם ומהר ומהר ומהר, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו נוברים בהריסות שם ועובדים מאוד קשה

איתן ברושי:  אני רוצה להגיע למענים ולהשאיר זמן לחברים האחרים

איתן ברושי:       הנושא הזה של פינוי, במצב של פינוי אוכלוסייה יש פקודה לאומית שנקראת מלון אורחים

איתן ברושי:  מלון אורחים זו התשתית החוקית לפנות אנשים מאזור אירוע לאזור אחר

איתן ברושי:  זו התשתית החוקית שמדינת ישראל מפעילה

איתן ברושי:  לצורך העניין, פס"ח, משרד הפנים הקצה לאנשים עם צרכים מיוחדים שמונה מתקנים שתכף אני אראה אותם פה

אליקו שליין: רק בהכרזת מצב חירום בעורף?     

איתן ברושי: כן

איתן ברושי:  בתרחיש כזה מן הסתם יוכרז או מצב חירום או מצב מיוחד בעורף

ישראל אייכלר: השאלה נכונה, אבל זה מפריע לי ברצף

איתן ברושי: 	ברגע שמוכרז מצב מיוחד בעורף, או מצב חירום אז החוק הזה נכנס לתוקף

איתן ברושי:  כשזה לא מופעל, וזה אירוע חירום אזרחי תחת המשרד לביטחון לאומי, אז החקיקה פה עוד לא נכנסת, ולזה גם יש לנו איזשהו מענה במידה ולא מופעל המצב הזה

איתן ברושי:       אלה המלונות שרשות פס"ח הקצתה למשרד הרווחה

איתן ברושי:  חשוב לומר שבכל אחד מהמלונות האלה עשינו כבר סקר נגישות, בכל אחד מהמלונות השקענו באמת הרבה כסף

איתן ברושי:  יש תיק שנקרא תיק נגישות לאנשים עם צרכים מיוחדים

איתן ברושי:  האחרון שבהם הוא אנ"א עין גדי שנמצא בעין גדי, מבחינת רקטות הוא טוב, מבחינת רעידת אדמה פחות, אז לכל דבר יש את היתרונות והחסרונות, יש בו מתחם שלם שהוא מתחם מונגש, ובשביל זה לקחנו אותו לצורך העניין

איתן ברושי:  יש לנו את המרכז הלאומי שלווה בירושלים

איתן ברושי:  מרכז שלווה, מי שמכיר, הוא מרכז החירום של מדינת ישראל ואנחנו משקיעים שם לא מעט, וכל המרכז בשעת חירום הופך להיות מרכז קליטה לאנשים עם צרכים מיוחדים

ישראל אייכלר: אתה מדבר על מרכז שלווה, זה המרכז של הילדים?     

ישראל אייכלר: זה שהדליק את המשואה

ישראל אייכלר:  אז יש להם גם בחירום? הם מכסים רק את ירושלים?     

איתן ברושי: לא, את כל הארץ

איתן ברושי:  במקום הזה יש להם 1200 מיטות

איתן ברושי:  בקריאה של 3 שעות הוא הופך להיות מרכז קליטה לאומי

איתן ברושי:  יש שם ימ"ח, יש בה מיטות, מזרנים, חדרים, צוות מדהים

איתן ברושי:  אפילו יש שם מרכזי בריכה מחוממת, מרכז סנוזי, לכל הנושא של טיפול ארוך הטווח

איתן ברושי:  אנחנו בשיתוף פעולה מלא עם מרכז שלווה

ישראל אייכלר: לאנשים עם מוגבלויות, כן?     

איתן ברושי: רק לאנשים עם מוגבלויות

איתן ברושי:  לצורך העניין, תפעלנו את זה כבר באירועים האחרונים, היו שם משפחות שהגיעו והתארחו

איתן ברושי:  המקום הוא ברמה מאוד גבוהה, והוא נותן מענה

איתן ברושי:  כל התווך התת קרקעי שלו מקומה אחת עד מינוס שלוש הוא מרכז קליטה לאומי לתרחיש של מלחמה

איתן ברושי:  ומקומה ראשונה עד קומה חמישית לכל התרחישים האחרים

איתן ברושי:       למשרד הרווחה יש מוסדות קולטים, שכל אחד מהמסגרות האלה יודע לקלוט בזמן נתון אוכלוסייה אחרת

איתן ברושי:  יש לנו סיירת ג'יפאים, אנחנו לקחנו עמותה מדהימה מדהימה של אנשים שמתנדבים בכל יום שישי ומסיעים אנשים עם צרכים מיוחדים לטיולים

איתן ברושי:  עשינו איתם התקשרות של 100 חבר'ה מדהימים שיש להם ג'יפים

איתן ברושי:  אנחנו מתקצבים אותם במעט מאוד כסף אבל הם זמינים לנו 24/7 , וכשהיינו צריכים אותם בזמן אמת הם ידעו להתייצב

איתן ברושי:  זה הרעיון של מגזר שלישי ושל התנדבות, ושל אנשים שהם אזרחים, אבל אזרחים טובים אבל עם לב במקום הנכון

ישראל אייכלר: מה זה השדכן? מי פה השדכן?     

איתן ברושי: זה מפקד היחידה

איתן ברושי:  לכל מחוז יש שדכן שהוא בעצם האיש קשר

איתן ברושי:  במקרה שלנו זה ערן בוג שהוא המנהל והוא גם המנכ"ל של העמותה, והוא גם חלק מהצוות של משרד הביטחון

ישראל אייכלר: הוא מחבר את המתנדבים למערכת?     

איתן ברושי: המתנדבים נמצאים

איתן ברושי:  דרך אגב לכל אחד מהג'יפאים רכשנו ערכה אישית מתקציבנו שיש בה את כל הסט

איתן ברושי:  זה קיט כזה לג'יפ

איתן ברושי:  אנחנו עושים להם מידי פעם ערבי מתנדבים עם ארוחה, עם מפגש, עם הערכה

איתן ברושי:  זה מה שמשמר אותם בסוף

איתן ברושי:  יחידה מדהימה, שמדינת ישראל לא יודעת בטווח אפס להביא 100 ג'יפים

איתן ברושי:  זה קרה גם בשלגים

איתן ברושי:  אותם מתנדבים בקריאה של שעה מתייצבים

ישראל אייכלר: הג'יפים הפרטיים שלהם?     

איתן ברושי: ג'יפים הפרטיים שלהם

איתן ברושי:  בוא נמשיך, יש הרבה דברים זו מצגת ארוכה

איתן ברושי:  אז רוצה לעצור רגע, ולהגיד שלושה דברים לסיכום

איתן ברושי:  בהקשר לטיפול באוכלוסיית האנשים עם צרכים מיוחדים, במסגרות החוץ ביתיות, אני חושב שאנחנו די על הנושא הזה, אנחנו נותנים כמדינה וכמשרד הרווחה, אני מדבר על אוכלוסיית הרווחה, אני לא מדבר על משרד הבריאות, לא על מתמודדי נפש, ולא על בתי חולים

איתן ברושי:  אנחנו שם, אנחנו משקיעים בזה

איתן ברושי:  אני יכול לומר שהתקציב שלי כאגף החירום - - -      

ישראל אייכלר: אילן, אני רוצה להגיד לצופים ולציבור שכל מה שאמרת ושלא אמרת יעלה אחרי הישיבה באתר של ועדת העבודה והרווחה שכולם יוכלו לראות את המצגת

איתן ברושי: בשמחה רבה, זה גם מופיע באתר של משרד הרווחה, כמעט רוב המצגת

איתן ברושי:  אם יש פה נקודה של צנעת הפרט אז אני אטשטש אחר כך עם הוועדה נתונים שלא רלוונטיים

איתן ברושי:      אני רוצה רק לסכם ולומר, יש עדיין מה לעשות על מנת לשפר את המוכנות בעיקר לתרחיש של רעידת אדמה, אנחנו רואים את זה

איתן ברושי:  זה מצריך קודם כל רצון, זה מצריך תקציבים, וזה מצריך איגום מערכות

איתן ברושי:  אני חושב שהצעד הגדול שנעשה זה שילוב הזרועות של פיקוד העורף ורשות חירום לאומית בהגדרה המסודרת של כל אחד מה גבולות הגזרה ותחום האחריות שלו מסדרת את זה

איתן ברושי:       החלק השני זה תקנות הנגישות שתכף שרה תציג ותדבר עליהם, ואני מדבר בהקשר למשרד הרווחה

איתן ברושי:  חשוב לדייק שיש פה עוד משרדים שאמורים לתת את הערך המוסף שלהם לאנשים עם מוגבלויות שהם גם בקהילה וגם במוסדות, ואז זה בעצם יוצר לנו מעגל שלם בהתמודדות

איתן ברושי:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה לך אילן ברוש, מנהל אגף חירום

ישראל אייכלר:  ככל שזה תלוי בכושר הביטוי שלך והצגת הדברים, אז אנחנו יכולים להיות קצת רגועים, בעזרת ה'

ישראל אייכלר:  אבל לפני שאני אתן לעוד משרדים לדבר, אני רוצה לאפשר לחברת הכנסת יאסין, להגיד את הדברים

אימאן ח'טיב יאסין: צהריים טובים לכולם, תודה רבה כבוד יושב הראש על הדיון

אימאן ח'טיב יאסין:  תודה לאנשים שהגיעו לכאן

אימאן ח'טיב יאסין:  צבטה בלב שאנחנו כל פעם שקורה כזה מקרה מזעזע – אז מתוך פחד אנחנו יושבים, מתדיינים, ומדברים על הדברים

אימאן ח'טיב יאסין:  ואיך שאמרת, באמת אם זה היה תלוי בהצגה זה היה מעולה

ישראל אייכלר: נקרא לזה ההגשה, כי להצגה יש משמעות אחרת

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, אני מתכוונת להצגה של הדברים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני רוצה מאוד לקוות ואני חושבת שצריך גם לפעול למען זה שהמצגת הזו תהיה במציאות ריאלית ומהניסיון והמצב הקיים בתוך מדינת ישראל בכלל, ובתוך היישובים הערביים באופן ספציפי המצב מאוד מאוד מאוד קשה

ישראל אייכלר: יש שיתוף פעולה בין הרשויות?     

אימאן ח'טיב יאסין: יש שיתוף פעולה, במקרה במקומות שהייתי מעורבת להכנת תיקי חירום

אימאן ח'טיב יאסין:  המצב מאוד קשה

אימאן ח'טיב יאסין:  אין תשתיות, אין משאבים, ואנחנו נתחיל בדו"ח האחרון שיצא של המבקר שמדבר על היישובים שהם במקומות הכי מסוכנים, ויכולים להיות, חס וחלילה, שיקרה בהם הכי חזק רעידת אדמה

אימאן ח'טיב יאסין:  מעורר פליאה שהיישובים המדוברים שם, כל עשרת או שלושת עשרה היישובים הם ישובים יהודיים

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו מדברים על קריית שמונה, ואחר כך בית שאן, ואחר כך טבריה, עפולה, וממשיכים

אימאן ח'טיב יאסין:  אבל בתוך המעבר הזה יש יישובים ערביים שהם לא מוזכרים בכלל

ישראל אייכלר: איזה?     

אימאן ח'טיב יאסין: למשל טובא זנגריה, קרובה לטבריה

אימאן ח'טיב יאסין:  למשל איכסאל שהיא ליד עפולה ואחר כך ממשיכים למג'ידו

ישראל אייכלר: איכסאל זה על ההר?     

אימאן ח'טיב יאסין: איכסאל זה על ההר, מתחת להר זה נצרת

אימאן ח'טיב יאסין:  היישובים האלה נמצאים על קו השבר האפריקני

אימאן ח'טיב יאסין:  אני חושבת שצריך גם להיות מציאותיים

אימאן ח'טיב יאסין:  לא הוגנים, מציאותיים

אימאן ח'טיב יאסין:  לפחות במה שאנחנו כותבים

אימאן ח'טיב יאסין:  וחבל שזה קורה ככה

אימאן ח'טיב יאסין:  וכאן אני חייבת להגיד שאנחנו במצב כאילו נורמטיבי, בחברה הערבית אנחנו יכולים לעשות פלאים

אימאן ח'טיב יאסין:  וכאן אני רוצה לציין את עמותת אלראזי 48 שיצאה במשלחת לעזרה בטורקיה, ועשתה עבודה שמדינה שלמה לא יכול לעשות אפילו

אימאן ח'טיב יאסין:  גם צוות רפואי וגם צוות של עזרה במקום, אם זה בגדים, אם זה אוכל, אם זה שמיכות

אימאן ח'טיב יאסין:  כל הדברים הבסיסיים שאנחנו צריכים

אימאן ח'טיב יאסין:  ובאמת מגיע להם תודה ענקית, וזה אומר שאנחנו כחברה כן יכולים

אימאן ח'טיב יאסין:  אבל במצב חירום כשזה חס וחלילה קורה אצלנו, ואין לנו את התשתיות אז אנחנו לא נוכל, כאילו, להתמודד עם הבעיה

אימאן ח'טיב יאסין:       ומכאן אני פונה בפניה, בזעקה, שתיקחו אותנו בחשבון

אימאן ח'טיב יאסין:  יש משאבים בתוך החברה הערבית שצריך לכוון אותם למקום הזה

אימאן ח'טיב יאסין:  למשל, על מה שדיברת עכשיו, פעם ראשונה שאני שומעת שיש 100 ג'יפים שאנשים פרטיים נמצאים מוכנים, יש להם את הערכה, מוכנים לצאת, יכולים לצאת

אימאן ח'טיב יאסין:  השאלה כמה מתוכם מהחברה הערבית?     

ישראל אייכלר: זו שאלה שאנחנו שואלים אותך אם את יודעת?     

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא יודעת

אימאן ח'טיב יאסין:  הם צריכים לדעת, כי הכתובת זה הם, לא אני

ישראל אייכלר: אני מניח שיש מספיק ערבים שיש להם ג'יפים והם רוצים להתנדב

אימאן ח'טיב יאסין: בטח, ואני יכולה להניח שהם גם רוצים לעזור

אימאן ח'טיב יאסין:  השאלה אם אנחנו מכינים אותם קודם, שיהיו פעילים בדבר הזה?     

ישראל אייכלר: את השאלה הזאת אני חושב שנפנה את זה - - -      

אימאן ח'טיב יאסין: עוד דבר שאני חייבת לציין כאן, זה לגבי אנשים בעלי צרכים מיוחדים

אימאן ח'טיב יאסין:  כל המכלול הזה של חסרי ישע, בתוכם גם קשישים

אימאן ח'טיב יאסין:  במקרה של חירום, ואם אנחנו נדבר על רעידת אדמה, כל אחד ינוס על נפשו

אימאן ח'טיב יאסין:  אפילו בני משפחה לא תהיה להם יכולת לטפל באותו חסר ישע, באותו רגע

אימאן ח'טיב יאסין:  ואני חושבת שאנחנו, גם בגלל הטופוגרפיה בתוך החברה הערבית ובישובים הערביים, וגם בגלל חוסר מוכנות לדבר הזה, אני חושבת שהנושא הזה הוא מאוד אקוטי וצריך לטפל בו

אימאן ח'טיב יאסין:  וכל הרשימה נמצאת בלשכות

אימאן ח'טיב יאסין:  השאלה מה אנחנו עושים בשביל זה?      דבר אחרון, אני יודעת שיש הרבה מתנדבי, ויש ניסיון לקבוצות התנדבות, אבל צריך גם להגביר ובטח יש מוכנות

אימאן ח'טיב יאסין:  ותסלחו לי יש עוד נושא חירום בוועדה לזכויות הילד על ילדים עניים שאני צריכה גם להיות שם

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אם את תרצי לשמוע את התשובה

אימאן ח'טיב יאסין: כן, אני אשמח מאוד

ישראל אייכלר: מהדברים של חברת הכנסת יאסין יש לי שתי שאלות

ישראל אייכלר:  א' האם אתם מקושרים עם הרשויות הערביות באותה מידה או שאתם לא יודעים או שיש לכם בעיה עם זה? דבר שני, האם חשבתם על סיוע לארגוני מתנדבים ג'יפאיים ערבים שרוצים להיכנס למסלול הזה?     

איתן ברושי: אני אגיד מילה אחת ואז רותם תשלים

איתן ברושי:  בימים אלה במלון קיסר בטבריה מתקיים קורס חירום למנהלות מחלקות הרווחה

איתן ברושי:  50% מהם כולל טובא, בית ג'אן, ראמה, סאג'ור פעילות מלאות בקורס הזה

איתן ברושי:  חד משמעית הן שם

איתן ברושי:  אני נפגשתי איתן ביום שני, עשיתי להן הרצאה

איתן ברושי:  לא רק שהן פעילות, הן שותפות

אימאן ח'טיב יאסין: הן הכי טובות בעולם

אימאן ח'טיב יאסין:  אני יודעת

אימאן ח'טיב יאסין:  אבל אני אומרת על היישום של הדברים, על המשאבים שמוקצים

ישראל אייכלר: הוא עונה לך בדיוק על זה, הם עכשיו יושבים

איתן ברושי: בהקשר הזה השיתוף פעולה הוא הרבה מעבר לביחד

איתן ברושי:  הרבה הרבה מעבר, זה בהקשר לרווחה- -      

ישראל אייכלר: ומה עם ארגוני מתנדבים כמו הג'יפאים?     

איתן ברושי: - - ופה רותם אם תרצי להתייחס

רותם גבריאל: אני רותם גבריאל, רע"ן משרדי הממשלה בפיקוד העורף

רותם גבריאל:  אני אתייחס לשאלה ששאלת לגבי החיבור לרשויות

רותם גבריאל:  גם הרשויות הערביות, אנחנו מתייחסים אליהם כמו כל רשות במדינת ישראל, אנחנו בקשר גם באימונים, גם בהכשרות

רותם גבריאל:  אילן נגע בזה בהכשרה שקורית עכשיו

ישראל אייכלר: ויש מתנדבים ערביים גם בארגונים האלה?     

רותם גבריאל: יש גם מתנדבים ערביים בתוך הרשויות, יש את המיפוי שלהם, הם חלק מהרשת המשותפת

רותם גבריאל:  אנחנו מכשירים אותם להכשרות שאילן נגע בצוותי - - - 

רותם גבריאל:  גם כיתות י' של בתי הספר בחברה הערבית, גם הם נמצאים בתוך פרויקט שנקרא פרויקט דורי במשרד החינוך שמכשיר את כיתות י' לחילוץ קל

רותם גבריאל:  יש שיתוף פעולה מלא אל מול הרשויות

רותם גבריאל:  אני רואה שהיא - - -     

ישראל אייכלר: כן, אבל הכי חשוב שאני שמעתי

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  שרה גורפינקל מנהלת תחום חירום ופיתוח במנהל מוגבלויות, בבקשה

שרה גורפינקל: אני אומר שאנחנו היינו שותפים בכתיבת תקנות הנגישות, תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות

שרה גורפינקל:  כתבנו נוהל להפעלה במסגרות ובעיקר במסגרות הדיור של משרד הרווחה, אנחנו מטמיעים את התקנות

שרה גורפינקל:  ב-17 לאפריל יהיה לנו יום למידה והיערכות לתרגול של פינוי מסגרות בחירום במצבים של רעידת אדמה וכדומה

שרה גורפינקל:  הדגש הוא, עוד פעם, על תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות

שרה גורפינקל:  כפי שאמר אילן קודם, אנחנו מתורגלים לגבי הנהלים באופן כללי, באופן ספציפי לגבי הנגישות אנחנו עובדים על זה

שרה גורפינקל:  כל הנהלים שאילן דיבר עליהם אנחנו במסגרות דיור עובדים עם הדיירים בהכנת הדיירים, על פי פישוט לשוני

שרה גורפינקל:  כלומר, אנחנו מנחים אותם, מסבירים להם, באמצעים של פישוט לשוני, על מנת שהאנשים יהיו מוכנים

שרה גורפינקל:  יש גם אפליקציה מתואמת עם פיקוד העורף להתראה לאנשים שיש להם בעיות שמיעה

ישראל אייכלר: יש פה שתי תקנות שעדיין לא אושרו

קריאה: הן לא הגיעו

ישראל אייכלר: מה ההבדל בין אלו שאושרו לאלו שלא הגיעו? נתמקד באלו שלא הגיעו

ישראל אייכלר:  מה הן צריכות לעשות? תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות צרכים קיומיים חיוניים במצבי חירום

ישראל אייכלר:  על מה מדובר פה?     

שרה גורפינקל: עוד פעם?     

ישראל אייכלר: יש שתי תקנות שאושרו בשנת 2022, של שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות

ישראל אייכלר:  ויש שתיים שעדיין לא אושרו, שעוד לא הגיעו אליהם

שרה גורפינקל: השתיים שעוד לא אושרו, אנחנו לא עובדים עליהם באופן ישיר, אבל אנחנו שותפים בוועדות, בדיונים

שרה גורפינקל:  יש לנו ועדה פנים משרדית שדנה בהטמעה וכתיבת נוהל לתקנות, של נגישות לשירותי רפואה בחירום

שרה גורפינקל:  וברגע שאנחנו נסיים את כתיבת הנוהל אנחנו כמובן, נפיץ אותו ונטמיע אותו

שרה גורפינקל:  וכפי שאמרתי קודם אנחנו גם עסוקים בהטמעה של הנוהל של 2021, שעיקר המהות שלו זה לשמור על רציפות תפקודית במסגרות, ואנחנו עסוקים בהטמעה שלו

ישראל אייכלר: אני רוצה לבקש תשובה ממשרד הביטחון

ישראל אייכלר:  רותם גבריאל פה? את מכירה את התקנות בטח

ישראל אייכלר:  יש שתי תקנות שאושרו ויש שתי תקנות שעדיין לא

ישראל אייכלר:  קודם כל מה ההבדל ביניהן והשאלה מתי אתם חושבים להגיש את זה?     

רותם גבריאל: התקנות שעכשיו פירטת? על אילו תקנות אתה מדבר?     

נעה בן שבת: יש שני סטים של תקנות שממתינים להן כבר הרבה שנים

רותם גבריאל: אני לא משרד הביטחון, אני פיקוד העורף

רותם גבריאל:  אין פה נציג של משרד הביטחון

ישראל אייכלר: יש פה כפיר אוחנה?     

אמיר אוחנה: כן, אנחנו רשות חירום לאומית

ישראל אייכלר: ואתה כן יודע על מה מדובר בתקנות האלה?         

נעה בן שבת: אני אסביר, תקנות מאגר מידע זה אחד מהם

נעה בן שבת:  זה קשור לאותה הכספת שדיברת עליה

נעה בן שבת:  והתקנות הנוספות אלו תקנות לאספקת שירותים קיומיים לאנשים עם מוגבלות

ישראל אייכלר: השאלה היא מתי הם מביאים את זה?     

נעה בן שבת: מתי הם מביאים, ובאיזה שלב העבודה? אנחנו כבר הרבה שנים שומעים שעובדים עובדים, והשאלה היא באיזה שלב אנחנו נמצאים? קודם הצגת שאתה מדבר על אוכלוסיית רווחה, ואתה לא מדבר פה על אוכלוסיית בריאות, אנשים מתמודדי נפש לא נמצאים אצלך במערכת

איתן ברושי: אני חושב שנציגות שוויון, ויהודה מירון שכתב את התקנון ישב איתי שעות על גבי שעות, היה צריך להיות פה ולהציג את הסטטוס

איתן ברושי:  כרגע אלה שתי הפערים ש- - -      

קריאה: הוא מוביל את זה כבר 15 שנה

איתן ברושי: נכון

נעה בן שבת: אנחנו הבנו שהוא לא קיבל אישור להגיע, אנחנו הזמנו אותו

קריאה: 	הוא האדם לדבר על התקנות

איתן ברושי: אם תהיה המשך לוועדה, שיבוא להציג את הסטטוס של מה היה ומה עשינו עד עכשיו מה, ומהם שני הדברים שצריך- - -      

ישראל אייכלר: אז אנחנו נוציא מכתב של הוועדה לגורמים האלה שאתם מכירים שאנחנו מבקשים שהם לא הגיעו לוועדה, אז לפחות שיגיעו אלינו וישלחו אלינו את החומר

ישראל אייכלר:  והשאלה הפשוטה היא מתי הם מתכוונים להביא את התקנות כדי שהכול יהיה מושלם?      אנחנו עוברים למשרד החינוך

ישראל אייכלר:  יהודית בר און, השאלה הטבעית אל משרד החינוך זה איך אתם נערכים לגבי ילדים שיש להם מוגבלויות ואיך אתם נערכים לקראת מצבי חירום?     

יהודית נאות: בעת חירום יש לנו שלוש מטרות חינוכיות, שמירה על הרצף הפדגוגי חינוכי של כלל התלמידים, בוודאי גם של תלמידים עם מוגבלויות, יצירת סדר יום חינוכי ככל שניתן והמציאות מאפשרות, וחיזוק החוסן של המורים והתלמידים

יהודית נאות:  בד בבד כמובן הדבר הזה נותן מענה גם להורים, ונותן אפקטיביות להיבט המשקי שהם יכולים לצאת לעבודה

ישראל אייכלר: אבל בגלל הדיון אנחנו מתמקדים בילדים עם מוגבלויות, ולא ילדים רגילים שזה בוועדת החינוך

יהודית נאות: בשלב הראשון של מצב חירום אנחנו קודם כל רוצים לדעת איפה כל תלמיד נמצא ככלל, בוודאי תלמידים עם מוגבלויות

יהודית נאות:  אז יש לנו 4,900 בתי ספר, מתוכם 4,200 בתי ספר יש להם ממשק ותוכנה לניהול פדגוגי, ובתוכנה הזו הם יכולים לבדוק איפה כל ילד נמצא, והאם הוא נוכח או לא נוכח

יהודית נאות:  רק לידיעה, 700 בתי ספר בעיקר מהחברה החרדית הם ללא ממשק כזה ולכן הנוכחות שלהם נבדקת במנגנון אחר

יהודית נאות:       תלמידים עם מוגבלויות בשלב הראשון, ככל שניתן לתת להם מענה של למידה מרחוק, תלוי באפיון ובצורך שלהם, השלב הראשון זה מענה של למידה מרחוק

יהודית נאות:  ככל שזה לא ניתן, יש הרבה מקרים של תלמידים כאלה שלא לומדים באזור המגורים שלהם אלא מונגשים לערים סמוכות

יהודית נאות:  אם הם לא יכולים להגיע לבית הספר שלהם, נבדקת האפשרות למקם אותם בבית ספר סמוך, בשלב הראשון בית ספר שמתאים לאפיון שלהם, בשלב השני בית ספר רגיל אבל באישור הפיקוח שבאמת הילד מתאים להיות עם חברת ילדים בחברה הרגילה

יהודית נאות:  ובשלב השלישי מסגרות מיוחדות שמותאמות שמחליפות את בית הספר, כמו למשל מתנ"ס או מבנה אחר של משרד החינוך

יהודית נאות:  ובשלב הרביעי גם מענה פרטני לבית

יהודית נאות:  זה איזשהו מדרג שככל שהקושי, התרחיש, חמור יותר, כך מתאימים את המענה לתרחיש המסוים למציאות בשטח

ישראל אייכלר: בכל אופן יש לכם תיק מוכן למצבי חירום?     

יהודית נאות: יש לנו נוהל אב, מוכן, אנחנו קוראים לזה פק"ל

יהודית נאות:  כל אחד יודע בדיוק מה תפקידו בעת חירום, באיזה תרחיש, למי הוא פונה ובאיזה אגף

ישראל אייכלר: תודה רבה

נעה בן שבת: גם אתם מתרגלים פעמיים בשנה? במסגרת תרגיל כללי של פיקוד העורף?     

יהודית נאות: בוודאי

יהודית נאות:  יש לנו כבר ב-20 לפברואר יש תרגיל משותף של למידה בחירום ובדיקת נוכחות, ויש לנו כמובן שיתופי פעולה עם פיקוד העורף וכל גורם אחר

יהודית נאות:  יש לנו ביקור של רח"ל ב-26 לפברואר במשרד החינוך, אנחנו מציגים את הפק"ל, את כל המסמך עב הכרס

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  משרד הפנים, אלי מועלם, ראש אגף פס"ח

ישראל אייכלר:  פתח פיך ויאירו דבריך בעיקר בקשר בין הרשויות המקומיות בין רח"ל לפיקוד העורף, איך אתם מתמודדים?     

אלי מועלם: רשות פס"ח אחראית על שני תחומים

אלי מועלם:  אחד התחומים שרשות פס"ח אחראית עליהם זה תחום של קליטת אוכלוסייה, כפי שציין אילן, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד הרווחה

אלי מועלם:  אנחנו הקצנו עבור משרד הרווחה שמונה מתוך מתקני הקליטה הארציים שאותם אנחנו מאתרים לטובת קליטת אוכלוסייה

אלי מועלם:  והמתקנים האלה עברו תהליכים של בקרה וסיור על ידי משרד הרווחה, מתוך כוונה לתת את הפתרונות לאוכלוסייה עם צרכים מיוחדים, אוכלוסייה בעלת מוגבלות שנמצאת ברשויות המקומיות

אלי מועלם:  דבר נוסף זה נושא תקנות הנגישות, תקנות פינוי וקליטת אוכלוסייה

אלי מועלם:  זה בתחום של קליטת אוכלוסייה, גם כאן הנחנו את הרשויות המקומיות להיערך

אלי מועלם:  אנחנו ממפים את כל מתקני הקליטה המקומיים שהם בתי ספר, ואת הארציים שהם מלונות, פנימיות ואכסניות בהיבטים של יכולות הנגישות

אלי מועלם:  אנחנו בעיצומו של תהליך במיפוי כלל הנתונים, ועובדים בהתאם למה שהוגדר בנושא תקנות הנגישות

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  עכשיו נפנה לעמותת נגישות ישראל, ענת אריאלי זכאי

ענת אריאל זכאי: צהריים טובים, תודה על רשות הדיבור

ענת אריאל זכאי:  אני רוצה לברך על כל ההתגייסות לנושא של אנשים עם מוגבלות במצבי חירום

ענת אריאל זכאי:  אנחנו רצינו להדגיש שחבל שיהודה ממשרד הביטחון לא פה, וגם את הנושא שמה שמדברים פה על הטמעת של שתי התקנות שחיכינו להן מעל 15 שנה, את ההטמעה בפועל

ענת אריאל זכאי:  כל הדברים שנאמרו פה מאוד חשוב לי לשים דגש על מספרים, על בתי המלון שדוברו, על ההסעות במצבי פינוי, לאורך כל הדרך באישור התקנות הונחה על השולחן בעיית המספרים, מספר האנשים עם מוגבלות שצריכים את זה, והמחסור

ענת אריאל זכאי:  המחסור באוטובוסים, מחסור בהסעות, מחסור בבתי מלון, וראו פה במצגת את בתי המלון משירותי הרווחה, אבל אם הבנתי נכון כתוב שהמקור מתחייב לתת רק 10%, וזה עדיין מספרים קטנים יחסית שכל הזמן שמו על השולחן, חסרים

ענת אריאל זכאי:      בעיקר מעבר להטמעה של התקנות שהותקנו, אנחנו מדברים על שתי התקנות שעוד לא אושרו ועוד לא הונחו על השולחן, שהיו בהן גם הדיונים בעבר הרבה בעיות

ענת אריאל זכאי:  לפי פסיקת בג"ץ הן צריכות להיות מונחות כבר ולהיות מאושרות כבר 15 שנה, עוד פעם

ענת אריאל זכאי:  גם האורכה האחרונה שניתנה, זה צריך להיות מאושר כבר

ענת אריאל זכאי:  תקנות מאוד מהותיות

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שאתם הגשתם לנו מסמך מפורט בעניין, וכבר שאלתי את השאלות, והיועצת המשפטית כבר דיברה על זה שתהיה איתם בקשר על שתי התקנות שעדיין לא אושרו

ענת אריאל זכאי: אנחנו נשמח גם לקבל תשובה מה קורה עם זה

ישראל אייכלר: בבקשה משרד המשפטים תשובה לשאלות שלה

ישראל אייכלר:  וכל השאלות שלנו, מה, מתי, אולי אפשר תאריך לתקנות?     

טלילה דביר: שלום לכולם, טלילה דביר, אני ממשרד המשפטים ממחלקת ייעוץ וחקיקה

טלילה דביר:  אני אציג את המצב המשפטי ואגיד איפה אני יודעת שזה עומד

טלילה דביר:  כי מי שמוביל את התקנות האלה זה משרד הביטחון, בשיתוף פעולה מלא, קודם כל של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, וגם בשיתוף שלנו כמשרד המשפטים

טלילה דביר:  מכוח חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שר הביטחון הוא זה שאחראי להתקין את כל התקנות שנוגעות לשעת חירום, והכוונה הייתה להתקין חמישה סטים של תקנות ב-2021-2022 שלושה סטים מהם במכתב לא צוינו אבל כבר אושרו, שניים נותרו בפעולה

טלילה דביר:  אני יכולה לומר מה הסטטוס שאני מכירה, כי מי שמוביל את זה, זה משרד הביטחון

טלילה דביר:  יהודה לא נמצא פה אבל אני עובדת איתו על זה בחודשים האחרונים לא מעט, וזה מתקדם

טלילה דביר:      סט אחד, תקנות של מאגר מידע שהוא הסט היותר מתקדם כרגע מבין השתיים

טלילה דביר:  המטרה של אותן תקנות היא מטרה חשובה ליצור משהו שהוא חדשני יש מאין, ליצור מאגר מידע של אנשים עם מוגבלות, כאשר הרצון של הסט הוא להתמקד גם באנשים עם, אחד, מוגבלות חמורה, שתיים, גם להתמקד בעיקר באנשים שאין להם עורף חברתי, כלומר הם גם עם מוגבלות חמורה, הם גם לא נמצאים במסגרת יומיומית ובפרט אם אין להם עורף חברתי, שהם אלה שההבנה היא שבשעת חירום יהיה צריך להכיר

טלילה דביר:  זה נמצא בעבודה יחסית מתקדמת, יחד עם השותפים

ישראל אייכלר: יש לך תאריך מתי נקבל את הדבר הזה?     

טלילה דביר: תאריך אני לא יודעת, אני יכולה להגיד שבחודשים האחרונים התקיימו פגישות ויש גם פגישות נוספות

ישראל אייכלר: יש משהו שנקרא טנטטיבי, מתי את חושבת שזה יהיה?     

טלילה דביר: את זה צריך להפנות למשרד הביטחון

טלילה דביר:  אני רק אציג את המורכבות

טלילה דביר:  מצד אחד בעולם החירום ומכוח חוק השוויון משרד הביטחון הוא אחראי על התחום של החירום

טלילה דביר:  מצד שני, וכמו שהציגו את זה פה מאוד יפה, החירום מערב המון המון גופים, מהרשויות המקומית שהן הרבה פעמים הראשונות שרואות את אותם אנשים דרך משרד הבריאות, מסגרות- -      

ישראל אייכלר: זאת אומרת שתאריך אנחנו לא נקבל פה?         

טלילה דביר: - -אנחנו גם מתקדמים יחד עם זה ומבינים, זה לגבי הסט של מאגר המידע

טלילה דביר:  הסט הנוסף ממה שאני עודכנתי, כבר עברו כמה טיוטות, הוא בשלב קצת פחות מתקדם

ישראל אייכלר: טוב, אז אנחנו נעקוב אחרי זה

ישראל אייכלר:  אני רוצה לאפשר למשטרה, למשרד לביטחון לאומי, רב פקד חגית רפפורט

חגית רפפורט: שלום לכולם, רב פקד חגית רפפורט בן חמו

חגית רפפורט:  אני מדברת בשם המשטרה, ולא בשם המשרד לביטחון פנים

חגית רפפורט:  ראש תחום תקשורת בחירום במחלקת החירום של משטרת ישראל

חגית רפפורט:  אני באתי כדי לשתף את אנשי הוועדה ואת היו"ר בפרויקט שמאוד חשוב שמשטרת ישראל עשתה יחד עם הרבה מאוד גופים, ואני תכף אפרט את כולם

חגית רפפורט:       באוגוסט האחרון עלה פורטל היערכות לחירום שמנגיש גם רקע, גם את ההנחיות כתובות, וגם סרטונים ממוקדים, שזה בעצם מידע לכלל האזרחים

חגית רפפורט:  בכל אירועי החירום האזרחיים שמשטרת ישראל אחראית על הפיקוד והשליטה בהם

חגית רפפורט:  היא אחראית על הפיקוד והשליטה אבל היא לא עושה את זה לבד, היא עושה את זה עם כבאות והצלה, עם מגן דוד אדום, עם פיקוד העורף, עם העיריות, עם בתי החולים

חגית רפפורט:  בדיוק כמו שנאמר כאן, אין אפשרות לעשות ולא צריך גם

חגית רפפורט:  כל גוף בא ועושה את מה שהוא מתמחה בו

חגית רפפורט:      אנחנו עלינו עם פורטל היערכות לחירום, ועם אפליקציה שכולה מוכוונת לאזרחים, לאנשים

חגית רפפורט:  זו אפליקציה משטרתית לשירותים מקוונים לאזרח, שכל המידע הזה באמצעות סרטונים קצרים, ממוקדים, בערבית ובאנגלית, כל המידע מונגש לכלל הציבור, אבל בוועדה הזאת באתי לדבר על פרויקט ספציפי בתוך זה

חגית רפפורט:       אחד מאירועי החירום זה רעידת אדמה

חגית רפפורט:  זה אירוע החירום האולטימטיבי, ראינו עכשיו מה קרה בטורקיה ובסוריה, והפקנו יחד עם משרד הרווחה והביטחון הקהילתי, יחד עם פיקוד העורף, יחד עם וועדת ההיגוי, להכנה של משרדי הממשלה לאירועי רעידת אדמה וצונאמי, יחד עם משרד הבריאות, עם משרד החינוך, ונציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות, עם משרד המשפטים

חגית רפפורט:  בקיצור זה ממש פרויקט ענק

חגית רפפורט:  עשינו הפקה של סרטון שפונה ספציפית לאנשים עם מוגבלות, למטפלים שלהם, לבני המשפחות שלהם

חגית רפפורט:       הסרטון עוסק ספציפית בהיערכות של האוכלוסייה הזאת לרעידת אדמה

חגית רפפורט:  זה בהשתתפות של אנשים עם מוגבלות, עם מוגבלות ראייה, עם מוגבלות קוגניטיבית, לאנשים שהם נכים

חגית רפפורט:  זה תורגם למספר שפות, זה הונגש ספציפית על פי סוג המוגבלות

חגית רפפורט:  למוגבלות ראייה, למוגבלות שמיעה, למוגבלות קוגניטיבית, וזה היה לפני כמה חודשים ועכשיו קרתה רעידת אדמה, ואני מחזירה אתכם לאירוע שהיה לפני שבוע

חגית רפפורט:  לא ידענו אם זה יקרה גם בישראל, אבל, כי השבר הסורי האפריקאי עובר בשטחים שלנו, זה בהחלט יכול לפגוש אותנו, משטרת ישראל יחד עם וועדת ההיגוי, למוכנות לרעידת אדמה

חגית רפפורט:  יצאנו בקמפיין ממומן לאנשים עם מוגבלות גם בפייסבוק וגם באינסטגרם, את אותו סרטון

חגית רפפורט:  היו לו המון צפיות

חגית רפפורט:  הצפיות הם לא רק לאנשים עם המוגבלות, אלא גם לאנשים שמטפלים בהם

ישראל אייכלר: בעצם זה לכולם, לכל אחד יש מישהו שהוא צריך לדעת איך לטפל בו

חגית רפפורט: בהחלט, ממש לכולם, כי האוכלוסייה של האנשים עם מוגבלות היא קרוב ל-20% מהאוכלוסייה

חגית רפפורט:  אנחנו מאוד נשמח להשאיר את הסרטונים האלו עם ההנגשות שלהם בשפות השונות, לוועדה, על מנת שתוכלו להראות את זה למשלחות

חגית רפפורט:  זה משהו מאוד ייחודי, אין אותו כמעט בעולם

ישראל אייכלר: בבקשה, תשלחו לנו את זה, בשמחה

חגית רפפורט: אני מאוד אשמח לשלוח את זה, בשם כל הגופים שעשינו איתם את זה יחד

ישראל אייכלר: תודה רבה באמת

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים כבר לסיים כי יש לנו כבר דיון שני

חגית רפפורט: נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות מעלה את זה והיא בקשר עם כלל הארגונים

חגית רפפורט:  דרך אגב, נגישות לישראל היו שותפים לסרט הזה

חגית רפפורט:  לנגישות לישראל זה הופץ על ידינו, אבל כעיקרון, דרך נציבות שוויון לאנשים עם מוגבלות וחטיבת הקהילות

אליקו שליין: הארגונים לא שמעו מזה

אליקו שליין:  אנחנו מדברים פה רק על הדברים הפורמליים

אליקו שליין:  בסדר, זה משהו פורמלי, אנחנו לא משהו פורמלי, אנחנו דורשים להיות חלק מהסיפור הזה

ישראל אייכלר: בעזרת השם, ברגע שזה יעלה לוועדה, בוועדה אתה ממש חלק פורמלי מהוועדה, אז תוכל לראות את זה בפורטל

אליקו שליין: כבוד היו"ר, אני חייב חצי דקה

אליקו שליין:  ארגון הנכים זכויות נכים שותף לכל התהליכים, כולל משרד הביטחון, כלל כל הדברים

אליקו שליין:  הוא לא מגיע סתם, אנחנו מגיעים פה בהתנדבות, ולא יכול שיהיו כאלה שידעו כי הם גופים פורמליים, ואנחנו כארגון התנדבותי על מלא לא נדע על הדברים האלה

אליקו שליין:  במיוחד שאנחנו שמחים על שותפות עם המשטרה בנושאים נוספים שאנחנו עושים, ועם משרד הביטחון בנושא של חירום, לא יכול להיות שיש פה פערים

אליקו שליין:  גם יש פה פערים עם משרד הרווחה

ישראל אייכלר: תודה לך אליקו

ישראל אייכלר:  בדיוק בנקודה שלך אנחנו עוברים לנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, טל זימנבודה

טל זימנבודה: צהריים טובים, אני ממונת נגישות ארצית, וציינו אותנו פה בכמה פורומים

טל זימנבודה:  אנחנו שותפים מלאים, גם נועה שותפה שלנו כל הדרך, טלילה, והגופים השונים גם בכתיבת התקנות וגם בחשיבה על הפתרונות

טל זימנבודה:  למשל, ציינו פה שיש בעיה עם המאגר עם אנשים שמתמודדים עם תחום בריאות הנפש, איך אוספים את המידע עליהם? זה לא כזה פשוט בגלל המורכבויות השונות

טל זימנבודה:  צריך לקחת בחשבון שחלק מהעיכוב זה המורכבות של הדבר הזה

טל זימנבודה:       בנוסף, אני מוכרחה להגיד שאנחנו כבר התחלנו באכיפה על הגופים השונים, כדי באמת לוודא שבזמן שיגרה מטפלים בדברים האלה

טל זימנבודה:  אז בתקנות שכבר נכנסו לתוקף התחלנו באכיפה כדי לוודא שהארגונים עושים את מה שמחיוב

ישראל אייכלר: זה הזמן להתכונן, כמו שאת אומרת זה - - -      דובר אחרון למרות שגלשנו כבר שלוש דקות לדיון הבא

ישראל אייכלר:  בועז אחד העם מהמרכז הישראלי ללימודי חירשות, תסכם לנו ואחרי זה אני אסכם

בועז אחד העם: תודה רבה

בועז אחד העם:  קודם כל מברך

בועז אחד העם:  אני חושב שהתפקיד של הוועדה לעשות פיקוח ולתכלל כמה נושאים

בועז אחד העם:  בהקשר הזה יש לפעמים דברים שקורים שיד אחד לא יודעת מה היד השנייה עושה

בועז אחד העם:  ואני אזכיר את זה למשל בעניין של תזכיר חוק הריסון שאמור להסדיר את כל הנושא של קשירה ונעילת אנשים עם מוגבלויות

בועז אחד העם:  בעצם אם אתה קושר אותם מצד אחד, איך אתה יכול להיערך ולפנות אותם בזמן חירום? לכן צריך לעשות את התכלול הזה, הוועדה הזאת זה המקום הנכון כדי לתקן, כי מה שקורה, שכל משרד, ולפעמים גם בתוך המשרד עצמו, עושים דברים שונים

בועז אחד העם:      ולכן הוועדה, וזו האחריות הכבדה, ואני מברך אותך ומקווה שתוכל לקחת ולשאת את הדבר הזה ולפתור אותו, כי אחרת כשאתה משאיר כל דבר בנפרד מה שיישאר בסוף זה לא רעידת אדמה, אלא שאריות של רעידת אדמה

בועז אחד העם:  כי כשיגיע המצב, התזכירים והגישות השונות אם הן לא מתוכללות, או שהן לא מתוקצבות, או שהן נשארות בלי מתנדבים, או שהן משאירות אנשים במצבים של קשירה, חוסר אונים

בועז אחד העם:  ובכך, לא רק שחטאנו בכך שמדינת ישראל מתחייבת לפעול מול האנשים

בועז אחד העם:  חטאנו בצורה אנושית, אוניברסלית וגם יהודית

בועז אחד העם:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  מישהי הוזכרה פה בדברים של אילן ברוש, המועצה הלאומית להתנדבות, הגברת מרים סימבליסטה

מרים סימבליסטה שמואלי: אנחנו ארגון גג שמקדם את ההתנדבות בישראל בשגרה ובחירום

מרים סימבליסטה שמואלי:  אני רוצה להגיד שבשלוש השנים האחרונות יחד עם פיקוד העורף ומשרד הרווחה הקמנו פורום ארגוני התנדבות שביחד אנחנו גם מכירים וגם עובדים ביחד לאורך הקורונה, לאורך אירועי החירום האחרונים, כדי שנוכל לסייע לארגוני הרווחה, בגלל שמדובר בחסרי ישע, יש צורך שזה לא יהיו מתנדבים ספונטניים כמו שיש בעת חירום, ושנדע שאותם המתנדבים יש להם את כל האישורים וגם היכרות עם קהל היעד

מרים סימבליסטה שמואלי:  הרבה פעמים מוסדות הרווחה מתקשים בשגרה לגייס מתנדבים כי יש חסמים

מרים סימבליסטה שמואלי:  ולכן ככל שנצליח מראש לדעת את הצרכים ולהתאים את ארגוני המתנדבים, ולהכשיר את המתנדבים מראש, נוכל לא להגיע בעת חירום עם טלפון שאנחנו צריכים מתנדבים ואז אנחנו נתקלים בזה שבתוך החירום צריך לאשר את המתנדבים, להכיר להם את אוכלוסיית היעד, זה כבר מאוחר מידי

מרים סימבליסטה שמואלי:       יחד עם שיתוף הפעולה, שיש עם פיקוד העורף ומשרד הרווחה, מאמינה שיותר הדרכות והכשרות יהיו בנושא

מרים סימבליסטה שמואלי:  משרד הבריאות, מוסדות גריאטריים ונפש, לפני הקורונה עשינו הכשרה יחד עם הקב"טים ואחראי ההתנדבות, והייתה הצלחה טובה ואני מאמינה שנוכל לשכפל את המודל

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני מקדם בברכה את חבר הכנסת משריקי

ישראל אייכלר:  אנחנו עוברים לדיון הבא, בטח תרצה להיות שם

ישראל אייכלר:  עכשיו אנחנו מסכמים את הדיון הזה

ישראל אייכלר:       אנחנו דיברנו על היערכות הרשויות המקומיות לאמצעי תחבורה לפינוי סיעודיים

ישראל אייכלר:  אלו הנקודות, שאני מציין רק נקודות שאנחנו רוצים שיתוקנו הלאה

ישראל אייכלר:  אנחנו נפנה למשרד הבריאות שצריך להיערך ברשויות המקומיות, שיהיה אפשרות של תחבורה, במקרים כאלה, לאנשים סיעודיים

ישראל אייכלר:  אנחנו נקבל, ביקשנו, רשימה של הרשויות המקומיות שבהן יש קושי בפינוי, למצוא מענה בשעת חירום ונראה מה חסר בהן ומה צריך להוסיף

ישראל אייכלר:  הדבר השלישי, אנחנו נפנה למשרד הביטחון שהיה חסר פה בדיון הפרויקטור של משרד הביטחון, ואנחנו נבקש לקבל דיווח מתי נקבל את הסטים הנוספים של התקנות? כדי שבמקרה, חלילה, בשעת חירום, הכל יהיה מעוגן בתקנות מסודרות

ישראל אייכלר:       אנחנו מציינים חשיבות התיאום בין כלל הגורמים באופן שיאפשר מתן מענה לכל יחיד בעתות חירום

ישראל אייכלר:  עכשיו אנחנו יושבים בניחותא, אבל במקרה של חירום זה חירום לכולם, וזה חירום במיוחד לאוכלוסיות מיוחדות, קשישים נכים, חולים, גם במסגרות וגם בקהילה, וגם במסגרת חוץ ביתית, אני מקווה שבהיערכות משותפת נצליח

ישראל אייכלר:       
     כתוב ככה: "סוס מוכן ליום מלחמה ולה' התשועה"

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים להיות מוכנים שהכול יהיה מוכן והקדוש ברוך הוא יצילנו מכל נגע ומחלה ומכל מצב חירום

ישראל אייכלר:  תודה רבה לכם