ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 52, 2023-02-13 00:00

משה גפני: 	בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו מתחילים היום את הדיון במוכנות הכלכלית של מדינת ישראל לרעידת אדמה - אנחנו כולנו מתפללים ומקווים שלא תקרה

משה גפני:  צריך להיות מוכנים לדבר הנורא הזה, כי אנחנו רואים מה שקורה בטורקיה ובסוריה

משה גפני:  אנחנו רוצים לדון על הנושא הזה של המוכנות הכלכלית, כי בכל אופן מדובר על אסון בסדר גודל כלכלי מאוד-מאוד משמעותי

משה גפני:  אני מבין שהממשלה הקימה את ועדת השרים למוכנות העורף, הקציבה לעניין הזה כסף

משה גפני:  משרד האוצר, האם אתם יכולים להגיד לנו מה התכניות בעניין הזה? האם יש תקציב לנושא? האם יש איזה שהוא תהליך שאתם אמורים לעשות על מנת שנהיה יותר רגועים מבחינת העניין הזה?     

אסף וקסלר: 	אנחנו תומכים מאוד גדולים בתחום ההתחדשות, שזה בסוף הפתרון המרכזי והיסודי לנושא הזה של רעידות אדמה

אסף וקסלר:  המדינה הלכה בשנים האחרונות לתהליכי התחדשות עירונית מאוד משמעותיים, שהבסיס שלהם התחיל בתמ"א 38 ובתהליך של פינוי בינוי שתפס תאוצה בשנים האחרונות

אסף וקסלר:  משרד האוצר הקים בשנת 2013 את הרשות להתחדשות עירונית

אסף וקסלר:  הרשות הזאת היא הרשות המרכזית לפתרון, היא זאת שמובילה את המאמצים של הממשלה

משה גפני: 	האם יש תקציב מיוחד לעניין של רעידות אדמה? הרי התחדשות עירונית קיימת עם רעידות אדמה ובלי רעידות אדמה

משה גפני:  מה יעשה אותו אחד ברעידת אדמה שלא נמצא בהתחדשות עירונית? עליהם אני שואל, על אלה שלא נמצאים בתכניות האלו

משה גפני:  יש אזרחים במדינת ישראל שחלקם גרים במרכז הארץ, חלקם גרים בפריפריה, חלקם נמצאים בהתחדשות עירונית, חלקם לא נמצאים

משה גפני:  מה אתם מתכוונים לעשות מבחינה כלכלית אם חס חלילה קורה אסון כזה? איך מסייעים לאנשים האלה שמאבדים את דירתם, שמאבדים את מקום מגוריהם, שמאבדים את פרנסתם, שמאבדים את הכל? מה מתכוונים לעשות להם?     

אסף וקסלר: 	בסוף זו שאלה מאוד רחבה, כי זה נוגע כמעט לכל משרדי הממשלה

אסף וקסלר:  גם במשרד הבריאות יש היערכות לרעידות אדמה, גם במשרד הביטחון, גם במשרד הפנים

אסף וקסלר:  התמקדתי בתחילת דבריי במקום המרכזי, אבל אם תרצו אפשר להרחיב על כל אחד מהנושאים האמורים

אסף וקסלר:  ב-7,10 השנים האחרונות הוקצו כשני מיליארד שקל לנושא הזה של התחדשות עירונית, חיזוק מבנים, מניעת קריסת מבנים, והסכום עולה בשנים האחרונות

משה גפני: כמה זה היום?     

אסף וקסלר: בשנת 2022 היה סדר גודל של 300,400 מיליון שקל לכל העולמות של התחדשות עירונית

אסף וקסלר:  היו פרויקטים להבאת כדאיות כלכלית לפרויקטים בלוד, ברחובות

אסף וקסלר:  היה אירוע גדול של הסכמי גג, הסכמי מסגרת לעידוד התחדשות עירונית ב-12 רשויות שזכו באיזה שהוא קול קורא

אסף וקסלר:  יש תקציב בסיסי בסדר גודל של 50 מיליון שקל בשנה לחיזוק מבנים מסוכנים במשרד השיכון והבינוי

אסף וקסלר:  תוקצבו בהיקף של כחצי מיליארד שקל בשלוש, ארבע השנים האחרונות ברשות להתחדשות עירונית הליכים של תכנון שמאפשרים האצה של תהליכי התחדשות עירונית

אסף וקסלר:  תוקצבו בשנים האחרונות מינהלות ברשויות המקומיות בהיקף של 200 מיליון שקל שיקדמו הליכי התחדשות עירונית

משה גפני: לא באנו לדון היום על המינהלות של ההתחדשות העירונית, באנו לדון על רעידות אדמה

משה גפני:  מה אתה יכול להגיד חוץ מזה?         

אסף וקסלר: אפשר לדבר על הרבה דברים בעולמות הביטוח, בעולמות ההיערכות של פיקוד העורף, בעולמות ההיערכות של משרד הבריאות

אסף ברזילאי: כל בעל נכס אחראי לבטח את הנכס שלו, כשהמאסדר של זה היא רשות שוק ההון

אסף ברזילאי:  האחריות של רשויות המקומיות לבטח את הנכסים שלהן, כשהמאסדר של זה הוא משרד הפנים

אסף ברזילאי:  את נכסי הממשלה, את המימון לשיקום שלהם אחרי אירוע קטסטרופה אנחנו מכסים באמצעות הקרן הפנימית שמנוהלת על ידי ענבל

אסף ברזילאי:  אנחנו רוכשים את הביטוחים לממשלה בשווקים הבינלאומיים על ידי מבטחי משנה

אסף ברזילאי:  לנו בחשב הכללי יש את הכלים המימוניים כדי להגיב לאירוע קטסטרופה, כשאנחנו משקללים בו מכלול של סיכונים, ביניהם גם רעידת אדמה

משה גפני: המדינה עומדת מהצד כלפי האנשים הפרטיים?     

אסף ברזילאי: האחריות של בעל הנכס היא לבטח את הנכס

משה גפני: 	המדינה לא מטפלת בעניין של הביטוחים של הציבור הרחב?     

אסף ברזילאי: אנחנו תומכים בלעשות מהלכים בעניין הזה

משה גפני: מה למשל?     

אסף ברזילאי: 	רשות שוק ההון צריכים להתייחס לדבר הזה, זה לא התחום שלנו

משה גפני: 	אין פתרון לנושא של הביטוחים?      

אסף ברזילאי: עבור נכסי הממשלה יש כיסוי מתאים שאנחנו רוכשים בשווקים הבינלאומיים

אסף ברזילאי:  הנושא של שוק הביטוח נמצא באחריות רשות שוק ההון

משה גפני: משרד הפנים, בקשה

רחלי מרזל: 	אנחנו מסייעים בחיזוק מבנים

רחלי מרזל:  בשנה שעברה סייענו בעלות של כמיליון ₪, ואנחנו רוצים בשנה הקרובה להגדיל את התקצוב

משה גפני: אני לא מאמין למשמע אוזניי, אבל כנראה שזה המצב

משה גפני:  מיליון שקל לחיזוק מבנים?     

רחלי מרזל: זה מה שיצא בשנה שעברה

משה גפני: ביקשו מכם לחזק מבנה אחד?      

רחלי מרזל: לא, היו כמה

משה גפני: במיליון שקל?     

רחלי מרזל: משהו כזה

משה גפני: זה רציני הנושא הזה?     

אסף וקסלר: במשרד השיכון והבינוי יש תקציב בסדר גודל של 50 מיליון שקל

משה גפני: היא אומרת שהם מסייעים לרשויות המקומיות

אסף וקסלר: אני מניח שהיא מתכוונת למבנים של רשות מקומית, לכך שהרשות המקומית היא בעלים של מבנה

אסף וקסלר:  משרד הבינוי והשיכון עושה פעילות בסדר גודל של 50 מיליון שקל בשנה בנוגע לחיזוק מבנים פרטיים בסיכון

אסף וקסלר:  חיזקו באזור ה-1,000 מבנים בשנים האחרונות

דניאל אילון: יש הרבה מהלכים שהממשלה עושה כדי לקדם את ההיערכות, אבל יש עוד הרבה פערים

דניאל אילון:  אמנם מחזקים את המבנים של מערכת הבריאות, אבל יש עוד הרבה מבנים שצריך לחזק

משה גפני: אתה מדבר על מבני בריאות?     

דניאל אילון: אני מדבר על בתי חולים, מרפאות וכדומה

משה גפני: מה אתם עושים בזה?     

דניאל אילון: יש החלטת ממשלה מ-2008 לגבי חיזוק מבנים, הוקדשו לזה 140 מיליון לשנה

משה גפני: כמה יש היום?     

אסף וקסלר: כל משרד מנהל את התקציב שלו וקובע את סדרי העדיפויות שלו

משה גפני: 	כמה מדינת ישראל משקיעה בסך הכל הכללי?      

אסף וקסלר: 	במשרד השיכון יש 50 מיליון לחיזוק מבנים, כאשר כל משרד ממשלתי מקצה תקציבים נוספים לחיזוק מבנים בבעלותו

אסף וקסלר:  זה תהליך שפרוס על פני מספר שנים, לכן זה משתנה משנה לשנה

אסף וקסלר:  קשה לי להגיד סכום מדויק, אבל מדובר בעשרות מיליוני שקלים שמוקצים בהתאם ליכולת לבצע ולסדרי העדיפויות של המשרד

דניאל אילון: 	מחזקים גם בתי ספר, שזה תהליך ארוך וקשה

דניאל אילון:  אנחנו פועלים גם בכל הקשור לחיזוק מבני מגורים, חידוש עירוני

משה גפני: איך עושים את זה? איך בתים פרטיים מגיעים לסיוע הזה?     

אסף וקסלר: יש את תמ"א 38 שבתוקף עד אוקטובר, כשמכוחה גם יש תכניות עירוניות שמאפשרות המשך של התחדשות עירונית ברשויות

אסף וקסלר:  יש גם את חלופת שקד

דניאל אילון: 	לפני כמה שנים הוחלט לבטל את תמ"א 38 ובמקומה נוצרה חלופת שקד

דניאל אילון:  זה בעייתי, כי זה לרוב לא נותן מענה לאזורים שאינם בביקוש

משה גפני: יש מישהו בממשלה שמתכלל את העניין של רעידות אדמה, מישהו שהוא מפקד של העניין?     

דניאל אילון: 	ועדת היגוי בין משרדית להיערכות לרעידת אדמה

משה גפני: אתם המפקדים של רעידת אדמה

דניאל אילון: אנחנו מתכללים את הפעילות של המדינה בנושא

משה גפני: כשקורית רעידת אדמה, האם אתם לוקחים פיקוד?     

דניאל אילון: לא

משה גפני: 	האם יש מישהו במדינת ישראל שלוקח פיקוד כשקורית רעידת אדמה?      

דניאל אילון: כמו כל אירוע אזרחי - -     

משה גפני: זה לא כמו כל אירוע אזרחי, זה אירוע שונה לחלוטין

דניאל אילון: 	משטרת ישראל מובילה את הפעילות בעת אסון

דניאל אילון:  אנחנו הגוף המתכלל להיערכות המדינה

משה גפני: האם המדינה לוקחת אחריות על מה שקורה בארץ? מי זה שאליו אפשר לפנות ואיתו מדברים?     

דניאל אילון: כל משרד אחראי על התחום שלו

משה גפני: זה אומר שהמדינה לא לוקחת אחריות

משה גפני:  כל משרד לוקח את מה שיש לו, אם זה מיליון שקל במשרד הפנים, אם זה שני מיליון שקל במשרד הבריאות

דניאל אילון: נכון

משה גפני: אתם יודעים מה החליטה הממשלה השבוע?       

עינת גנון: 	הוחלט להקים ועדת שרים להיערכות לרעידות אדמה

משה גפני: 	הנושא הזה קיבל גם ביטוי תקציבי, לא רק שהקימו את ועדת השרים

דניאל אילון: 	ועדת השרים קיימת מאז 1999, אם אני לא טועה

דניאל אילון:  היא לא מתכנסת, לצערנו הרב, לעיתים קרובות מספיק

אסף וקסלר: 	במשרד הביטחון יש גוף שמרכז את ההיערכות לרעידות אדמה, את הראייה האסטרטגית

אסף וקסלר:  יש שם מעורבות מאוד גבוהה של פיקוד העורף בתור גורם מאוד מרכזי בנושא הזה של רעידות אדמה

אסף וקסלר:  יש מספר צוותים במשרד ראש הממשלה שמבצעים היערכות בסוגיות ביטוח, בסוגיות חיזוק מבנים

אסף וקסלר:  יש את הרשות להתחדשות עירונית שמרכזת את המאמצים של הממשלה בעולם של התחדשות עירונית, בעולם של התחדשות המבנים בישראל

אסף וקסלר:  במשרד השיכון יש את הפעילות של חיזוק מבנים אזרחיים

משה גפני: 	כשקורית חס וחלילה רעידת אדמה, ואני מדבר על טורקיה, לא עלינו, יש הרבה מאוד משפחות שנפגעות, יש סדר גודל של כמעט מאות אלפים שנפגעים כלכלית

משה גפני:  אין להם קורת גג, אין להם כלום, הם נשארים בעירום ובחוסר כל

משה גפני:  מדינה מתוקנת לוקחת פיקוד על הדבר הזה

משה גפני:  בסך הכל הכללי מדובר על זה שיצטרכו תקציב מיוחד בכדי לסייע לתושבים

משה גפני:  אתה מוליך אותי לכל מיני החלטות שלא נוגעות לדיון הזה

משה גפני:  זה שמשרד הפנים צריך לשפץ את המבנים שלו ומשרד הבריאות צריך לעשות את זה בבתי החולים או בקופות החולים, את כל זה אנחנו יודעים

משה גפני:  האם זה פותר את הבעיה? זה לא פותר את הבעיה

משה גפני:  מה עושים עם אותם עשרות ומאות אלפים שנשארים ללא קורת גג? האם יש לעניין הזה איזה שהוא מענה תקציבי? הרי צריך להביא כוחות, צריך להביא אנשים

משה גפני:  יש כסף לנושא הזה? שמתם כסף?     

אסף וקסלר: בוודאי שיש תכניות ליום שאחרי רעידת אדמה

משה גפני: 	תגיד לי מה

אסף וקסלר: לא נערכנו עם תשובה לזה, כי לא הבנו שנושא הדיון הוא  פיקוד העורף

משה גפני: אז על מה הנושא?     

אסף וקסלר: הערכנו שמדובר בהתחדשות עירונית, שמדובר בביטוח

משה גפני: כתוב במפורש שמדובר במוכנות הכלכלית של מדינת ישראל לרעידות אדמה

אסף וקסלר: 	קיימים תקציבים שיופנו לנושא הזה במקרה הצורך

אסף וקסלר:  אחרי רעידת אדמה המשטרה תהיה הגוף שמוביל, יחד עם פיקוד העורף, יחד עם מערכת הבריאות

אסף וקסלר:  בוודאי שיש היערכות לדבר הזה מבחינת תקציב

משה גפני: 	ברור שאחרי רעידת אדמה יצטרכו להשקיע כסף כדי להעמיד את האנשים על הרגילים, הם חלק מהחברה, זו האחריות שלנו

משה גפני:  מה הסכום שעומד לרשות העניין ואיפה הוא נמצא?      

אסף וקסלר: 	השיטה שאנחנו מנהלים בה את תקציב המדינה היא לא שיטה ששומרת איזה שהוא כסף בצד

אסף וקסלר:  כספים מוקצים היום לצורך היערכות לרעידת אדמה

אסף וקסלר:  ביום שאחרי רעידת אדמה המשטרה, פיקוד העורף, גופי הבריאות תופסים - -     

משה גפני: 	כמה כסף מוקצה לעניין הזה?      

אסף וקסלר: 	אין לי סכום להגיד לך בנושא הזה

משה גפני: יש אבל דבר כזה?     

אסף וקסלר: יש תכניות

משה גפני: אל תגיד לי שיש תכניות, כי תכניות אנחנו יודעים

משה גפני:  כמה כסף מקצה מדינת ישאל לאסון של רעידת אדמה ואיפה הוא נמצא, באיזה מקום? הוא נמצא במשרד האוצר? הוא נמצא במועצה לביטחון לאומי? הוא נמצא במשרד השיכון?     

אסף וקסלר: תקציב המדינה מנוהל באופן כזה שאנחנו מנהלים סיכונים

אסף וקסלר:  הרבה פעמים פוגשים אותנו דברים שלא צפינו מראש בתוך שנת התקציב, ואז אנחנו מוצאים את הפתרונות במהלך השנה

משה גפני: אני מכיר את תקציב המדינה, אני מכיר את הבורות האלה על דברים שלא ערוכים להם ומקווים שהם לא יקרו

משה גפני:  רעידת אדמה זה משהו אחר, במיוחד היום על רקע טורקיה

משה גפני:  הממשלה נדרשה לעניין הזה בימים האחרונים, היא נדרשה לעניין בין היתר בגלל מה שקרה בטורקיה

משה גפני:  האם הממשלה הקצתה סכום מוגדר לעניין של רעידת אדמה? ואם היא הקצתה, כמה היא הקצתה ובאיזה מקום?     

אסף וקסלר: 	הממשלה היום מקצה משאבים להיערכות לרעידת אדמה

אסף וקסלר:  כשהקורונה פגשה אותנו בהפתעה ולא ידענו מה הממדים של התגובה שאנחנו צריכים לתת, באנו כמשרד האוצר לכנסת, לוועדת הכספים, ונפתחה קופסת קורונה שנתנה מענה

אסף וקסלר:  אותו דבר קרה אחרי מבצעים צבאיים ובמקרים מיוחדים

אסף וקסלר:  אני מניח שמקרה כזה ידרוש את אותה היערכות

משה גפני: 	הקורונה לא הייתה ידועה

משה גפני:  הקורונה זו דוגמה לאחד מהבורות שאנחנו מגיעים אליהם בלי שאנחנו יודעים עליו מראש

משה גפני:  הקורונה לא דומה לרעידת אדמה

משה גפני:  רעידת אדמה זה נושא שמדברים עליו כל הזמן, זה נושא שקיים על השולחן וצריך לדעת איך להתמודד איתו

משה גפני:  איך המדינה נערכת כלכלית? התפקיד של ועדת הכספים זה התקציב

משה גפני:  אל תיתלו את זה על איזה דבר לא ידוע שקורה וצריך להוציא כסף מתקציב המדינה, כי לא על זה מדובר

משה גפני:       רשות שוק ההון, משרד האוצר הפנה אותנו אליכם

משה גפני:  כשקורית חס וחלילה רעידת אדמה, ונקווה שלא תקרה, אנשים מאבדים את מקום מגוריהם, את קורת הגג שלהם, נשארים בעירום ובחוסר כל

משה גפני:  במה אנחנו עוזרים להם? האם יש תקציב לעניין? אם יש תקציב, איפה הוא מונח? איך מסייעים לאנשים האלה? אנחנו רואים מה שקורה במדינות אחרות כשיש רעידת אדמה

אוהד מעודי: 	הכובע שלי הוא לא בהיבטים של תקציב

אוהד מעודי:  נוח שהשוק הפרטי ייתן מענה, אבל חד משמעית אני מסכים עם כבוד היושב ראש שהמדינה צריכה לראות איך היא נותנת מענה כי בסופו של דבר מדובר בחיי אדם

אוהד מעודי:  הביטוח הוא פתרון משני

אוהד מעודי:  הפתרון העיקרי הוא קודם כל לחזק מבנים באזורי סיכון, שזה גם ייתן מענה לסוגיה הביטוחית

אוהד מעודי:  ברגע שמבנים יחוזקו הנגישות למחיר של הביטוח תהיה הרבה יותר גבוהה

אוהד מעודי:  אנחנו מפקחים על זה שיהיה כיסוי כמה שיותר אפקטיבי למי שרכש פוליסת ביטוח בשעת אסון, אבל אנחנו גם רוצים שהמחיר שלו יהיה שווה לכל נפש

אוהד מעודי:  חברות הביטוח הישראליות לא מכסות את רוב הסיכון, זה סיכון שהוא מאוד משמעותי וגדול מבחינת היכולת שלהן לספוג

אוהד מעודי:  רוב הסיכון מגולגל על מבטחי המשנה

אוהד מעודי:  כמעט כל הסיכון בביטוח נזקי טבע וקטסטרופה שמוכרת חברת ביטוח מגולגל על מבטחי משנה, בפיזור מאוד רחב, עם יכולת ספיגה מאוד משמעותית

משה גפני: 	אתם מדברים עם התושבים ואומרים להם שצריך לעשות ביטוח? שקלתם פעם לחייב אנשים לעשות ביטוח? אנשים סומכים על הממשלה, סומכים על הגופים שעושים את מה שצריך לעשות

משה גפני:  ברור שצריך לחזק את המבנים, זה הדבר הראשון במעלה שצריך לעשות, אבל על זה אנחנו לא מדברים  עכשיו

אוהד מעודי: הוא נוגע גם לסוגיה הכלכלית והביטוחית

משה גפני: 	ברור לגמרי

משה גפני:  הדבר השני שצריך לעשות זה ביטוח כלכלי, כדי שאם זה קורה למרות שחיזקו את המבנה אנשים לא יישארו בלי כלום

אוהד מעודי: מבחינת המודעות של הציבור בישראל, מבחינת היקף הכיסוי של משקי הבית, מצבה של מדינת ישראל יחסית למדינות ה-OECD הוא מצב טוב

אוהד מעודי:  65% ממשקי הבית בישראל ביטחו את דירתם

אוהד מעודי:  זה נכון שזה לא 100% ולא 80%, אבל אם אנחנו משווים את עצמנו למדינות אחרות ב-OECD, שם יש שיעורים של 20% ו-30%

חמד עמאר: כשאתה מדבר על 65%, האם אתה מדבר על כלל האוכלוסייה, או רק על האוכלוסייה היהודית שיש לה דירות?     

אוהד מעודי: אני מדבר על משקי הבית

חמד עמאר: במגזר הערבי הנושא הזה בכלל לא מפותח, לא נגיש

משה גפני: יש לך את הפילוח של יהודים וערבים?      

אוהד מעודי: אין לנו חלוקה כזאת

אוהד מעודי:  החברות לא עושות אפליה במישור הזה

משה גפני: אומר חבר הכנסת חמד עמאר, שהיה שר במשרד האוצר, שהאחוזים במגזר הערבי הרבה יותר נמוכים

משה גפני:  האם לא הגיע הזמן לטפל בזה?      

אוהד מעודי: בצוות בין משרדי דיברו בעיקר על האוכלוסייה החרדית ועל האוכלוסייה הערבית בהקשר של מודעות

משה גפני: איך הגענו לחרדים?     

אוהד מעודי: גם שם צריך לראות שיש את המודעות הנדרשת ואנשים רוכשים

משה גפני: אתה מדבר על סמך נתון שיש לך? אני לא מכיר דבר כזה

משה גפני:  החרדים שונים מהציבור הרחב בעניין של ביטוח?     

אוהד מעודי: אני מדבר בהקשר של מודעות

אוהד מעודי:  בצוות של ההכלה הפיננסית הייתה התייחסות למודעות

אוהד מעודי:  חד משמעית צריך להגביר את המודעות, וגם זה עניין של תקציבים

משה גפני: היה בצוות הזה גם אדם חרדי?     

אוהד מעודי: כן

אוהד מעודי:  גם הייתה חוקרת שהיא במקרה - -      

משה גפני: היא הסכימה שאין מודעות לעניין של הביטוח?     

אוהד מעודי: אני מדבר באופן כללי

משה גפני: עזוב את החרדים, דבר כללית

אוהד מעודי: צריך לראות שכל האוכלוסיות מודעות לעניין הזה

אוהד מעודי:  יש את העניין של הגברת המודעות, אבל זאת לא רק האחריות של רשות שוק ההון

אוהד מעודי:  יש היבטים של קמפיינים, של תקציבים

משה גפני: מי צריך לעשות את זה?     

אוהד מעודי: יש צוות בין משרדי שעסק בזמנו בהיערכות פיננסית וביטוחית לרעידות אדמה

משה גפני: מי עמד בראשו?     

אוהד מעודי: הגברת מיכל עבאדי בויאנג'ו, לשעבר החשבת הכללית

אוהד מעודי:  אני אשמח לשלוח לוועדה את הדוח של הצוות הזה מ-2012

אוהד מעודי:  ההמלצות שהיו בתחום הביטוחי יושמו על ידי רשות שוק ההון לא הרבה זמן אחרי, אבל ההמלצות של הצוות הזה, לצערי, לא עלו להחלטת ממשלה וגם לא יושמו על ידי הרבה מאוד משרדי ממשלה

משה גפני: אתה יכול להעביר לי את הדוח הזה ולכתוב לי את עצם העובדה שהיה צריך שתהיה החלטת ממשלה ולא הייתה?     

אוהד מעודי: כן

משה גפני: אני יבוא עם זה לראש הממשלה

אוהד מעודי: אני אשמח

אוהד מעודי:  היו סוגיות מול משרד הביטחון בכל מיני היבטים של ביטוח כי רצו לוודא שיש לכולם ביטוח

אוהד מעודי:  יש גופים שאומרים שהם יכולים לספוג כשיש אסון, שהם לא צריכים לקנות ביטוח

אוהד מעודי:  דרך אגב, הנקודה שנדונה בצוות הייתה לוודא שרשויות מקומות מבוטחות כנגד רעידת אדמה, כי לא כל הרשויות היום מבוטחות

משה גפני: משרד הפנים, אתם יודעים לענות על זה?     

חמד עמאר: האם יש חובה על רשויות מקומיות להיות מבוטחות?     

רחלי מרזל: אני לא יודעת אם יש חובה, אני רק יודעת שבגלל הפרמיות המאוד גבוהות רוב הרשויות המקומיות לא מבוטחות

משה גפני: מה שאמרת, והיא מצדיקה את זה, זה שיש כאלה שאומרים "אנחנו נסתדר בלי ביטוח"

אוהד מעודי: נכון

אוהד מעודי:  יכול להיות שעיריית תל אביב יכולה לספוג את זה

משה גפני: מרכז שלטון מקומי, אתם מסתדרים בלי ביטוח?     

חסיה דרורי: לא

חסיה דרורי:  הרשויות המקומיות רוצות להיות מבוטחות, ואנחנו בקשר עם מנהל מינהל שלטון מקומי במשרד הפנים בנושא, אבל חברות ביטוח מסרבות לבטח את הרשויות המקומיות

חסיה דרורי:  יש מצאי מאוד  נמוך, עד כמעט אפסי

משה גפני: למה?     

חסיה דרורי: אלה השיקולים של חברות הביטוח

משה גפני: אתה בטח יודע למה לא רוצים לבטח

חמד עמאר: חברות ביטוח לא רוצות לבטח רשות מקומית שרוצה לעשות ביטוח?       

חסיה דרורי: בהרבה מקרים הן לא רוצות לבטח

חסיה דרורי:  הרשויות המקומיות רוצות להיות מבוטחות, והן גם פונות במכתבים בנושא

חסיה דרורי:  רק לאחרונה ראיתי מכתב של ראש עיריית פתח תקווה בנושא

משה גפני: מכתב למי?     

חסיה דרורי: למשרד הפנים

משה גפני: הבעיה זה שחסר תקציב?     

חסיה דרורי: לא

משה גפני: מה זה קשור למשרד הפנים? ראש העיר פתח תקווה יכול לפנות לחברת ביטוח

משה גפני:  אם יש לו כסף, הוא יכול להגיד שהוא רוצה לבטח

חסיה דרורי: מצאי חברות הביטוח שמוכנות לבטח מאוד נמוך, עד אפסי

משה גפני: רשות שוק ההון, זה נכון?      

אוהד מעודי: הקושי העיקרי הוא לגבי ביטוח חבויות או ביטוח אחריות של רשויות מקומיות

אוהד מעודי:  כאשר מישהו נופל במדרכה ותובע את הרשות, מבטחי המשנה כמעט ולא מעניקים כיסוי ביטוחי

אוהד מעודי:  אנחנו לא מכירים שיש איזה שהוא קושי לגבי הנושא של נזקי טבע

אוהד מעודי:  אנחנו יודעים שמתוך כלל חברות הביטוח יש כארבע או חמש חברות שמציעות את הביטוח בנושא של נזקי טבע

אוהד מעודי:  המרכז לשלטון המקומי יוצא במכרז וגם הרשויות החלשות שלא מצליחות להשיג ביטוח בגלל ההתנהגות שלהן בתביעות או בגלל היכולת הכספית שלהן אמורות לקבל מענה

אוהד מעודי:  בעבר היו דיונים עם משרד הפנים בשביל לראות אולי אפשר לייצר סבסוד או חלוקה יותר הוגנים

משה גפני: מה אתם מציעים לעשות כדי להתגבר על זה?      

אוהד מעודי: היו דיונים עם החשב הכללי ועם מרכז השלטון המקומי

אוהד מעודי:  הנקודה הקריטית והמורכבת ביותר היא לגבי ביטוחי אחריות, לאו דווקא בהקשר של נזקי טבע

משה גפני: אני מדבר על רעידת אדמה

משה גפני:  אני מבקש שמשרד הפנים יבדוק למה לא עושים ביטוחים ברשויות המקומיות

משה גפני:  מי שאחראי על הרשויות המקומיות זה משרד הפנים

משה גפני:  אולי הרשויות המקומיות, כמו שנאמר קודם, לא רוצות לבטח, כי הן אומרות: "אנחנו נסתדר גם בלי ביטוח, למה לנו להוציא כסף", ויכול להיות שהרשויות המקומיות כן רוצות לבטח, רק הן רוצות שמשרד הפנים ישפה אותן, הן רוצות שאת ההוצאה של הביטוח מישהו יכסה

משה גפני:  לא מדובר על הרשויות הגדולות, העשירות, ששם הנושא של הכסף לא משחק תפקיד

משה גפני:  אני מבקש שמשרד הפנים ייתן לי בתוך חודש ימים דוח על למה הרשויות המקומיות לא עושות ביטוח, אולי דרך זה נוכל להגיע לנושא של הציבור הרחב

אוהד מעודי: כבוד היושב ראש, גם חשוב לבדוק כמה רשויות מבוטחות

משה גפני: אני רוצה לדעת מה היקף הבעיה, למה היא קיימת

משה גפני:  האם לא מבטחים בגלל שאין חברות ביטוח שרוצות לבטח, או לא מבטחים בגלל שמשרד הפנים לא משפה את השלטון המקומי ואין מספיק כסף לעניין הזה? צריך לדעת את כל הדברים האלה כדי לקבל החלטה

משה גפני:  אם תעשו את זה תוך חודש, יכול להיות שנוכל להכניס תקציב בתקציב המדינה

אליהו דלל: יש ביטוח לגבי הנושא של רעידות אדמה שכאזרח פרטי אני יכול לעשות והוא נקרא ביטוח מבנה ורעידות אדמה

אליהו דלל:  הוא אמנם עולה קצת יותר יקר, אבל אפשר לבטח

אליהו דלל:  יש קושי כשרשות מקומית רוצה לבטח על רעידת אדמה, כי אז יכולים לקום תושבים ולתבוע את הרשות על חוסר מעש בנושא של רעידת אדמה

אליהו דלל:  לגבי ביטוח של מוסדות העירייה, אם זה בתי ספר וכך הלאה, אין בעיה, כל עירייה מבטחת

אליהו דלל:  אני מניח שכל העיריות מבטחות מוסדות ציבור

אליהו דלל:  הבעיה היא עם צד ג', כשפה נדמה לי שאין פתרון מבחינת הרשויות וחברות הביטוח

שי שדה: האחוז של האנשים שרוכשים ביטוח על דירה במדינת ישראל הוא יחסית גבוה, וזה בא בעקבות העובדה שהרבה מאוד אנשים בישראל לווים משכנתה מהבנק שמחייב אותם בביטוח שכולל גם כיסוי לרעידת אדמה

שי שדה:  יש בעיה בפוליסה הזאת, היא לא מושלמת עד הסוף, כי חברות הביטוח מחייבות את אותו מבוטח אחרי נזק, בטח אחרי נזק כזה גדול של רעידת אדמה, לבנות ולתקן את הדירה תוך שנה

שי שדה:  אף אחד לא מתאר לעצמו שאחרי אירוע של רעידת אדמה מישהו באמת יצליח לבנות את הבית שלו תוך שנה

שי שדה:  אם זה לא יקרה תוך שנה, אותו מבוטח יהיה בחסרון כיס די גדול

שי שדה:  גם בעניין של חיזוק מבנים יש כשל שוק, כשל ביטוחי, כי גם שם מספר חברות הביטוח שנותנות ביטוח הוא כמעט אפסי, הוא כמעט ולא קיים במדינת ישראל

שי שדה:   גם אם כבר יש מבנה שמוכן לעבור תמ"א 38 או חיזוק כזה או אחר, יש לו בעיה כאשר הוא בא לבטח את עצמו

משה גפני: מי מחליט שצריך לשפץ את הדירה בתוך שנה? מי קבע את זה?     

שי שדה: הפוליסה התקנית

משה גפני: יש בן אדם שעומד מאחוריה, היא לא נכתבת לבד

שי שדה: מי שכתב את התנאים הבסיסיים לפוליסה התקנית זה רשות שוק ההון

אוהד מעודי: פוליסה תקנית נכתבה בשנת 1986, כאשר מאז רשות שוק ההון עשתה לא מעט שינויים צרכניים בפוליסה התקנית

משה גפני: אנחנו לא בשיעור היסטוריה

אוהד מעודי: לפעמים ההיסטוריה חשובה, היא נותנת את הרקע

משה גפני: ההיסטוריה חשובה, אבל במקרה הזה חשוב לנו משהו אחר

משה גפני:  המציאות של לשפץ את הבית בתוך שנה היא מציאות כמעט בלתי אפשרית

משה גפני:  צריך להקל על האנשים, לתת להם מרווח זמן יותר גדול

משה גפני:  אתה בעצמך אמרת שבין יתר הדברים גם דיברתם על העניין הזה

משה גפני:  למה לא משנים את זה?     

אוהד מעודי: תקופת הכינון שנכתבה בעבר הייתה חצי שנה

אוהד מעודי:  ב-2015 היא הוארכה לשנה

אוהד מעודי:  תכנית העבודה של רשות שוק ההון היא לעשות רביזיה ובחינה מחדש, בין השאר גם בנושא של תקופת הכינון

אוהד מעודי:  זה לא שאם הלקוח לא הספיק לכונן את הנכס תוך שנה הוא לא יקבל פיצוי או פיצוי חלקי

אוהד מעודי:  הלקוח יקבל פיצוי כאשר יהיה עיכוב שלא באשמתו

אוהד מעודי:  ברוב המקרים, אם לא ב-90% מהמקרים, עיכובים בבנייה זה לא באשמת מבוטח

אוהד מעודי:  צריך רק לקחת בחשבון, כמו שאמרתי מקודם, שזה משליך על מבטחי משנה ומשליך על מחיר הביטוח

אוהד מעודי:  מחיר ביטוח ממוצע הוא 500 שקלים או 600 לשנה - 50 שקלים בחודש

אוהד מעודי:  אני חושב שזה מחיר שווה לכל נפש

אוהד מעודי:  לשאלה של מה עשינו מבחינת מודעות - פרסמנו מחשבון ביטוח דירה ואנחנו מאפשרים במסגרת ממשק הר הביטוח לכל אחד לדעת אם הוא מבוטח או לא

משה גפני: אין אזרח במדינת ישראל שראה בשנים האחרונות איזה פרויקט פרסומי של ממשלת ישראל או של רשות שוק ההון לגבי רעידות אדמה והצורך החיוני בביטוח דירה

משה גפני:  צריך להקל על האנשים שעושים את הביטוח, להקל עליהם ברגע שקורית רעידת אדמה, ברגע שקורה אסון גדול, שלא יצטרכו לבנות בתוך שנה

משה גפני:  אני מתאר לעצמי שמה שהיה אז, לפני הרבה שנים, הוא אנכרוניסטי לגבי מה שקורה היום

משה גפני:  האם אתם יכולים בתוך כמה שבועות לבוא עם הצעות לשינויים?     

אוהד מעודי: כבר יש שינויים שנבחנים

אוהד מעודי:  דרך אגב, גם פרסמנו טיוטה לפני כמה חודשים בעקבות הקריסה של הבניין בחולון

אוהד מעודי:  גם שם סייענו

משה גפני: מה זה "סייענו"? מה עשיתם בחולון?     

אוהד מעודי: היינו בהתנהלות מול חברות ביטוח

משה גפני: גם אני יודע להתנהל

משה גפני:  מה עשיתם?     

אוהד מעודי: דיירים שלא קיבלו כספים, קיבלו שכר דירה לתקופה - -     

משה גפני: מי נתן להם?     

אוהד מעודי: חברות הביטוח נתנו למי שהיה מבוטח, רק שלא היו הרבה כאלה באותו בניין

אוהד מעודי:  הפוליסה התקנית נותנת פיצוי לשכר דירה חלופי

משה גפני: לא עשיתם פרסום?     

אוהד מעודי: העניין של פרסום זה עניין תקציבי

אוהד מעודי:  בנושא הזה אמרו לנו: "חפשו את החברים שלכם, לפרסומים אין לנו כסף"

אוהד מעודי:  אם תיתן לנו תקציב - -     

משה גפני: אני אשם, כי כמפקח על עבודת הממשלה אפשרתי לממשלה לא לעשות שום דבר, כלום

משה גפני:  זה מה שקורה עכשיו

אליהו דלל:  אתה צודק בהחלט, יש פה חוסר מידע וחוסר יידוע של האוכלוסייה

אליהו דלל:  בדירות או בבתים צמודי קרקע אפשר תוך שנה או שנתיים, אין עם זה בעיה, הבעיה היא בבניינים של כמה קומות

אליהו דלל:  במקרה של פיצוץ הגז בנתניה, למשל, כבר למעלה מעשר שנים שום דבר לא מתקדם בגלל בעיות של ביטוחים ובעיות של אנשים

אליהו דלל:  לפעמים גם לוקח חמש או עשר שנים למצות את הנושא הזה

אליהו דלל:  שנה זה באמת לעג לרש, זה כמו לא לעשות ביטוח

אוהד מעודי: גם שנתיים לא יספיק, כי כמו שאתה רואה, פרויקטים של תמ"א לוקחים בין ארבע לחמש שנים

אליהו דלל: אין בעיה עם חמש שנים

אוהד מעודי: צריך למצוא את האיזונים בין היקף הכיסוי למחיר הביטוח

משה גפני: משרד הבריאות, האם אתם יכול להגיד לנו מה קורה בהיערכות לרעידות אדמה? האם איחוד הצלה, מד"א, זק"א בקשר איתכם בהיערכות לרעידת אדמה? אנחנו משבחים את העבודה שהם עושים בטורקיה, באמת עבודה יוצאת מן הכלל שבכל העולם משבחים

משה גפני:  האם הארגונים הם חלק מהמערך?     

אהרן גולדשטיין: 	אני אתייחס לבינוי ותשתיות, אחרי זה לארגונים

אהרן גולדשטיין:  זה לא סוד שכל מה שנבנה לפני 1985 לא עמיד לרעידות אדמה וכל מה שנבנה משם והלאה, לפחות במשרד הבריאות, נבנה כהלכה

אהרן גולדשטיין:  יש לא מעט מוסדות בריאות שאינם בהתאם לתקן, שאינם אמורים להיות עמידים

אהרן גולדשטיין:  הבשורה הטובה היא שבמשך הזמן מקצרים את הפערים, בונים מבנים חדשים, והבשורה הרעה היא שעדיין הפער גדול מאוד

אהרן גולדשטיין:       הייתי מחלק את ההיערכות לשלושה רבדים

אהרן גולדשטיין:  הרובד הראשון זה מה קורה כשיש רעידת אדמה וצריך לפנות החוצה, שבזה אנחנו מתורגלים על ידי פיקוד העורף

אהרן גולדשטיין:  פיקוד העורף וגם מד"א מפנים החוצה

אהרן גולדשטיין:  לרוב בתי החולים יש ציודים לזה, לחלקם עדיין אין, והתקציבים לזה הם מעטים

אהרן גולדשטיין:  הייתי ממליץ להשלים את הפערים בנושא של גנרטורים ניידים, תאורה וכן הלאה

ינון אזולאי: כמה פער תקציבי יש?     

אהרן גולדשטיין: פחות מ-10 מיליון, משהו כזה

אהרן גולדשטיין:  להיערכות זה באמת תקציבים קטנים

אהרן גולדשטיין:  הרובד השני הוא חיזוק מערכות לא סטרוקטורליות, ואמיר יהב מכיר את זה

משה גפני: למה אמיר יהב מכיר את זה?     

אהרן גולדשטיין: עשינו תדריך לחיזוק מערכות לא סטרוקטורליות, חידשנו אותן

אהרן גולדשטיין:  נעשו הרבה מאמצים במשך השנים - מי שיראה את צוברי הגז בבתי החולים, עם חיזוקים צולבים, גנרטורים - ועדיין הפער קיים

אהרן גולדשטיין:  אני לא יודע להגיד מה הפער פה, אבל אלה לא סכומים גבוהים

אהרן גולדשטיין:  הדבר השלישי זה המבנים עצמם, כשפה מדובר על מאות מיליונים עד מיליארדים

אהרן גולדשטיין:  לפני רעידת האדמה האחרונה פנינו לפיקוד העורף כדי להקים מדור מיגון למוסדות בריאות שייתן מענה לטילים ולרעידות אדמה

אהרן גולדשטיין:  המדור הזה התחיל לפעול

אהרן גולדשטיין:  עשינו לא מעט פרויקטים לחיזוק מפני רעידת אדמה ביוספטל, בבני ציון, בזיו, ברמב"ם, ויש לנו פרויקטים כרגע בביצוע

אהרן גולדשטיין:  בזיו בצפת כל החיזוק בנוי מחמישה אגדים שהולכים מהיסודות עד למעלה, אחר כך חיזוק תפרים

אהרן גולדשטיין:  האגד השלישי נמצא כבר בסיום בינוי

אהרן גולדשטיין:  אנחנו יכולים, וזה כמובן תלוי תקציב, כבר לתכנן ולבצע את שני האגדים הנותרים

אהרן גולדשטיין:  ככל שהמבנה מחוזק חלקית, כך הוא פחות טוב מאשר בהתחלה, לכן יש חשיבות להשלים את המהלך הזה כמה שיותר מהר

משה גפני: אם חס וחלילה קורית רעידת אדמה משרד הבריאות ערוך לזה? אני לא מדבר עכשיו על חיזוק מבנים

אהרן גולדשטיין: זה כבר בתרגולת של האגף לשעת חירום ופיקוד העורף

אהרן גולדשטיין:  כל בתי החולים מתורגלים באירוע של רעידת אדמה - יוצאים החוצה, יש נוהל צוותים, עובדים בלי טלפונים, יש מכשירי קשר במטה מנהל בית חולים ובמטה מהנדס בית חולים

אהרן גולדשטיין:  האמצעים לדברים האלה, כפי שאמרתי בפתיח, עדיין חסרים

משה גפני: כמה כסף אתם צריכים כשקורית רעידת אדמה?      

אהרן גולדשטיין: זה תלוי בבית החולים, זה תלוי במי שייפגע

אהרן גולדשטיין:  בכל מה שנוגע למחסני שעת החירום כדי שאנשי ההנדסה יוכלו לצאת החוצה ולפעול קיים ציוד חלקי

משה גפני: כמה כסף צריך כשקורית רעידת האדמה?     

אהרן גולדשטיין: קשה לי להעריך, כי תלוי איזה בית חולים ייפגע

ינון אזולאי: זה לאו דווקא בית חולים

ינון אזולאי:  לפעמים קורית רעידת אדמה גם במקום שהוא לא בית חולים וגם בבית חולים, ואז אין לך לאיפה לפנות, אתה צריך לפתוח משהו שיהווה מעין בית חולים שדה

ינון אזולאי:  כמה כסף לדברים האלה צריך?     

אהרן גולדשטיין: זה באחריות מד"א, הם אמורים לפתוח

משה גפני: כמה מדינת ישראל מקציבה לעניין של רעידת אדמה ואיפה הכסף הזה? זה כולל גם את משרד הבריאות

משה גפני:  אנחנו מדינה שצריכה לעמוד מול רעידת אדמה

משה גפני:  אנחנו מתפללים שזה לא יקרה, אבל אם זה קורה, צריך תקציב לעניין הזה

משה גפני:  מה לגבי הארגונים?     

אהרן גולדשטיין: ההיערכות לרעידת אדמה היא בשיתוף מד"א, פיקוד העורף

ינון אזולאי: איחוד הצלה גם בפנים?      

אהרן גולדשטיין: כן

ינון אזולאי: אני שומע כאן שהם לא בפנים

גלעד שלורון: אתמול בלילה חזרתי מטורקיה ומה שראיתי שם היה תוהו ובוהו

גלעד שלורון:  אין ספק שמה שקרה שם יקרה ביום מן הימים גם פה

גלעד שלורון:  אנחנו, בניגוד למה שמשרד הבריאות אמר, לא מקבלים שקל בתקצוב להיערכות לקראת רעידת אדמה, הכל אנחנו עושים על בסיס תקציב פנימי שלנו

ינון אזולאי: האם אתם שותפים לכל ההיערכות?     

גלעד שלורון: שלילי

גלעד שלורון:  אנחנו עושים מה שאנחנו מבינים, אנחנו מנסים לדלות מידע מכל גוף

גלעד שלורון:  אנחנו היום מדברים על כמעט 7,000 מתנדבים בארגון, מתוכם כבר 1,000 עברו הכשרה 02 של פיקוד העורף, של מחלצים

גלעד שלורון:  יש לנו שלושה יתרונות בולטים

גלעד שלורון:  יתרון אחד זה הקהילה, שאנשים שלנו נמצאים בתוך הכפרים, במוסדות, בקיבוצים ובמושבים

גלעד שלורון:  בעת רעידת האדמה היתרון הגדול זה שהאנשים שמוכשרים כרופאים, פרמדיקים, חובשים ומחלצים יהיו באותם מקומות, יש להם ציוד רפואי, הם יתנו מענה

אימאן ח'טיב יאסין: איפה הם נמצאים?     

משה גפני: יש מתנדבים בכל הארץ

משה גפני:  את שואלת אם הם נמצאים אצל הערבים? התשובה היא כן

אימאן ח'טיב יאסין: אין מספיק

משה גפני: אני הייתי באירועים של איחוד הצלה, ראיתי הרבה ערבים שמתנדבים

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שיש, רק לא הרבה

ינון אזולאי: אדרבא, רוצים לעבות

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים לדעת מה המצב בתוך החברה ערבית, כי אנחנו נמצאים בחצר האחורית של החברה הישראלית מבחינת המוכנות לרעידת אדמה

אימאן ח'טיב יאסין:  אין לנו ביטוחים, יש לנו בתי ספר מאוד ישנים

אימאן ח'טיב יאסין:  אפילו לבתי הספר החדשים אין מרחבים ואין מגונות כמו שצריך

אימאן ח'טיב יאסין:  המצב ברשויות הערביות הוא על הפנים מבחינת המוכנות למקרי אסון, לא רק לרעידת אדמה

משה גפני: אמיר יהב, משרד הביטחון, בקשה

אמיר יהב: ועדת ההיגוי הבין משרדית להיערכות לרעידות אדמה היא הגורם שאמור להכווין את פעילות הגורמים השונים בכל הנוגע להיערכות לרעידות אדמה

אמיר יהב:  רעידת אדמה כמו שראינו בטורקיה יכולה להיות אצלנו, כשמה שהופעל בטורקיה יכול גם לפעול אצלנו

אמיר יהב:  מה שאנחנו רואים זה שהרעידה פוגעת במרקם החיים כולו

אמיר יהב:  זה לא רק בניינים, זה לא רק בתי חולים, זה כל מרקם החיים של המדינה ותושבי המדינה, ולזה צריך תקציב

אמיר יהב:  הבשורה שיכולה לצאת מפה, אם כבוד היושב ראש יקבל את זה, היא שכל משרד ישים בתקציב שלו כל שנה איזה שהוא נתח לנושא הזה של היערכות למניעת נזקים

אמיר יהב:  נכון שאחרי רעידת אדמה יהיה את פיקוד העורף, תהיה הצלה, אבל זה מאוחר מידי

אמיר יהב:  הרעיון הוא למנוע את הנזקים ככל הניתן, לצמצם את הנזקים

ינון אזולאי: בוא לא נשכח שכל משרד נלחם כל שנה על הכסף שלו, שכל משרד מבקש כל שנה עוד תוספת תקציבית

ינון אזולאי:  כשאנחנו מדברים על משרד הבריאות שיש לו צרכים של בתי חולים, אנחנו מדברים על הון עתק

ינון אזולאי:  אתה לא יכול להגיד לו שישים משהו בצד, כי הוא צריך עכשיו, הוא לא צריך לעוד 10 שנים

ינון אזולאי:  הוא צריך מעכשיו להיות ערוך לעוד יום, לא לעוד 10 שנים, כי אנחנו לא יודעים מה יקרה מחר

ינון אזולאי:  יכול להיות שמה שאתה אומר נכון לשים כתכנית כך שכל שנה יורידו 10%,5% או 2% מהתקציב, אבל עכשיו השאלה היא מה עושים מחר אם חלילה יש רעידת אדמה

משה גפני: להגיד לכל משרד לשים בצד זה פחות מעשי

משה גפני:  אנחנו צריכים שהמדינה כמדינה תעשה את זה

אמיר יהב: המשרדים זה המדינה

אמיר יהב:  אני מבין ומכיר את הגישה ואת מה שאתה אומר, אבל אם אנחנו מחפשים איזה שינוי כדי לא לראות את מה שראינו שם - -     

משה גפני: אתה עומד בראש הצוות של משרד הביטחון?      

אמיר יהב: אני מנהל ועדת ההיגוי הבין משרדית להיערכות לרעידות אדמה

משה גפני: לא הייתה הצעה שאומרת שהמדינה תקציב סכום מסוים לנושא של רעידות אדמה?     

אמיר יהב: הייתה החלטה לפי נושאים

אמיר יהב:  יש עבודה שעשה משרד האוצר בנוגע להערכה של כמה יעלה לנו הנזק מרעידת אדמה, ומדובר על 150 מיליארד שקל

יצחק פינדרוס: אנחנו מדברים על למנוע

אמיר יהב: המניעה תהיה הרבה יותר זולה

אמיר יהב:  קראתי היום בבוקר הערכות לגבי העלות של הרעידה בטורקיה - מדובר ב-85 מיליארד דולר, וזה רק מה שהם מעריכים עכשיו

אמיר יהב:  מה שאנחנו רואים זה שכל השקעה של דולר בהיערכות חוסכת לנו בין שישה ל-10 דולר אחר כך

משה גפני: האם יש ישובים שלפי דעתכם נמצאים בסיכון גבוה יותר?     

אמיר יהב: יש בניינים שמצויים באזורים שהסיכון הסיסמי בהם יותר גבוה

אחמד טיבי: מה הם הישובים לפי מבקר המדינה?       

אמיר יהב: זה לא לפי מבקר המדינה, זה לפי עבודה של ועדת ההיגוי שנעשתה ב-2015

אמיר יהב:  מדובר ב-10 ישובים שנמצאים באזור הסיכון הגבוה ביותר

אחמד טיבי: אין בהם אף ישוב ערבי?     

אמיר יהב: לא

אמיר יהב:  עברנו על כל הישובים

אמיר יהב:  אני יכול לשלוח לך את העבודה שנעשתה שבה תראה את הקריטריונים האובייקטיביים

אחמד טיבי: האם לפי הקריטריונים האובייקטיביים אין ישובים ערביים בסכנה?     

אמיר יהב: הישובים שהוצבע עליהם הם הישובים שנמצאים באזורים היותר מסוכנים

אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות שרק מגדל העמק ועפולה נמצאים ברשימה אבל לא יפיע, נצרת או אכסאל שהם במרחק - -      

משה גפני: האם ברשימה שלכם יש רק ישובים יהודיים ואין ישובים ערביים שנמצאים באותו אזור?     

אמיר יהב: בעשרת הישובים האלה אין ישובים ערביים

אמיר יהב:  לפי העבודה שנעשתה ב-2015 הגורם המוביל היה הסיכון הסיסמי לפי תקן 413

משה גפני: איך נצרת יצאה החוצה כשיש ישוב לידו שנמצא בסיכון?     

אימאן ח'טיב יאסין: אכסאל נמצאת באמצע

אמיר יהב: יש עוד קריטריונים, זה לא הקריטריון היחיד

אחמד טיבי: מה הקריטריונים? למה אין ישובים ערביים?     

אליהו דלל: זה לא קשור לישוב ערבי או יהודי

אליהו דלל:  יש מפה של משרד הפנים שמראה איפה הקו האדום, הכתום והצהוב

אחמד טיבי: חבר הכנסת דלל, אתה מאמין למה שאתה אומר?     

אמיר יהב: מדובר באזורים שצפויות בהם תאוצות קרקע גבוהות בהתאם לתקן הישראלי 413, מדובר באזורים שיש בהם מבנים שנבנו עד 1980 של שלוש קומות ומעלה, ומדובר באזורים שלא מכוסים על ידי תמ"א 38

אמיר יהב:  במבנים צמודי קרקע הסיכון בתנודות הקרקע נמוך מאשר במבנים של שלוש קומות ומעלה

אמיר יהב:  מכל הישובים שנסרקו אלה הישובים שיצאו

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, אני אקריא את הישובים

משה גפני: מאיפה אתה מקריא?     

אחמד טיבי: מדוח מבקר המדינה

אחמד טיבי:  מדובר בבית שאן, טבריה, צפת, קצרין, קרית שמונה, חצור הגלילית, ראש פינה, עפולה, מגדל העמק ואילת

אחמד טיבי:  אלה עשרת הישובים שנמצאו בעבודה שלהם ושפורסם על ידי מבקר המדינה שהם בסיכון הכי גבוה

אחמד טיבי:  איך ישובים ליד עפולה, כמו אכסאל, כמו נצרת, לא מופיעים? הרי ליד כל  ישוב יהודי יש ישוב ערבי

משה גפני: למה טובא-זנגרייה לא מופיעה ברשימה שלכם?     

אמיר יהב: לפי המידע שהיה לוועדת ההיגוי ב-2015, גם על מבנה הקרקע וגם על המידע - -      

אחמד טיבי: היה ערבי בוועדת ההיגוי?     

אמיר יהב: אני לא יודע, לא הייתי בוועדה

אחמד טיבי: יש את הקריטריון של תמ"א 38

אחמד טיבי:  אף ישוב ערבי לא נכלל בתמ"א 38

משה גפני: עלה פה לדיון לפני שש או שבע שנים העניין של הטבות המס לישובים

משה גפני:  היה דיון על אם בית שאן, מטולה וכל הישובים האלה נמצאים בהטבות המס

משה גפני:  אמרנו אז שאם הם נמצאים בתוך הקריטריון, גם הישובים הערביים שנמצאים לידם צריכים להיות כלולים

אחמד טיבי: עוול שתוקן בוועדה באופן חלקי

משה גפני: הם אזרחים בדיוק כמו כל האחרים

משה גפני:  ברגע שמתפרסמת רשימת ישובים שנמצאים בסיכון לרעידות אדמה, צריך להגיד גם את הישובים הערביים שנמצאים באותו מקום

משה גפני:  למה הם לא נמצאים? דוח מבקר המדינה לא מדבר על הישובים הערביים

חמד עמאר: אתה יכול להגיד שבגלל שהישובים הערביים שנמצאים באזור הם לא בקומות, הם לא עומדים בקריטריונים, הוציאו אותם החוצה, אבל גם את זה אתה לא אומר לנו, מה שאומר שזה לא נבדק

ינון אזולאי: הוא דיבר על צמודי קרקע, שזה עדיין לא אומר שהם לא אמורים להיות בפנים

אחמד טיבי: הם דיברו על קריטריון של שלוש קומות

אחמד טיבי:  בכל הישובים הערביים יש ארבע, חמש, שש קומות, שאלה בניינים בסכנה

משה גפני: מר יהב, לא הייתי מודע לעניין הזה, זה עלה פה באופן אקראי

משה גפני:  אני רוצה לדעת אם ביישובי הסיכון כלולים גם ישובים ערביים

משה גפני:  אתה יכול להגיד שאין, שערבים בונים רק קומה וחצי

אמיר יהב: אני אעביר לך את הרשימה

אחמד טיבי: אני רוצה להפתיע אותך בנתון נוסף

אחמד טיבי:  יש במדינת ישראל 120 תחנות סיסמיות

אחמד טיבי:  האם אתה יודע כמה יש בישובים ערביים?      

משה גפני: כמה?     

אחמד טיבי: אפס

אחמד טיבי:  הערבים מקבלים התרעות רק במקרה

אחמד טיבי:  תמ"א 38 לא חל על הערבים, וגם תחנות סיסמיות אין אצל הערבים, לכן אין ישובים ערביים

משה גפני: אנחנו לא יכולים לחיות אם יש אפליה

אמיר יהב: אין אפליה

משה גפני: אני מעריך שאין אפליה, אבל אני לא יודע

משה גפני:  או שאתם מפרסמים את זה, או שאתם מעבירים אלינו את רשימת הישובים שיש בהם סיכון

משה גפני:  תעביר גם את הרשימה של התחנות הסיסמיות, שזה מה שהעלה חבר הכנסת טיבי, וגם את רשימת הישובים, אני רוצה לדעת האם ישובים ערביים נמצאים באותם אזורים שעליהם אתה מדבר

אמיר יהב: אני אעביר לוועדה

יצחק פינדרוס: ואם הם לא נמצאים, למה הם לא נמצאים

אימאן ח'טיב יאסין: אולי שתיעשה גם בדיקה איפה הרגישו את הרעידה שקרתה בטורקיה, באיזה ישובים הרגישו אותה

משה גפני: כולם הרגישו

אימאן ח'טיב יאסין: לא כולם

משה גפני: מר יהב, אני לא מאשים אותך בשום דבר, אני מבקש רק נתונים

אמיר יהב: אני אעביר לכם את הנתונים

משה גפני: אני מבקש שלא תהיה אפליה, אני מעריך שאין אפליה

משה גפני:  אני רוצה לדעת את הנתונים, בגלל שלפי מה שהקריא חבר הכנסת טיבי רשימת הישובים כוללת רק ישובים יהודיים

משה גפני:  מאיפה אני יודע שיש ליד  הישובים היהודיים האלה ישובים ערביים? בגלל שבישובים היהודיים האלה יש הטבות מס, כשבהטבות המס כלולים גם הישובים הערביים, הם נמצאים ברשימה הזאת

משה גפני:       רשות שוק ההון, אני רוצה לדעת לגבי העבודה שאתם עושים בכל הנוגע לביטוח, בכל הנוגע להקלות

משה גפני:  אני רוצה לדעת האם הולכים לעשות פרויקט פרסומי כך שכל אדם במדינת ישראל ידע שהוא צריך לעשות ביטוח כדי שבבוא העת הוא יוכל לעמוד בעניין הכלכלי

משה גפני:       משרד האוצר, אני רוצה לדעת בתוך שבוע כמה כסף יש במדינה לנושא הזה של רעידת אדמה, איפה הכסף הזה נמצא, כי כשיגיע לפה תקציב המדינה זה כבר יהיה באירוע כירורגי, נצטרך לעצור כל מיני דברים שאתם מביאים

משה גפני:  אני רוצה לעשות את זה מסודר, נורמאלי

משה גפני:  אתם יכולים להגיד שאין כסף ויכולים להגיד, כמו שמר יהב אמר, שכל אחד מהמשרדים יעשה

משה גפני:  אנחנו יודעים שהמשרדים לא יקציבו לעניין כסף

משה גפני:  משרדים זה הדבר הכי טוב לברוח אליו

משה גפני:  אם תגידו למשרד הבריאות לשמור שני מיליארד שקל בצד,  הוא יגיד שהוא צריך בשביל זה לבטל את חדר המיון בהדסה

משה גפני:  המדינה צריכה לשים כסף

משה גפני:  אני מעריך שהיה דיבור כזה, שיש תכנית כזאת

משה גפני:  אני מבקש לדעת על כמה כסף מדובר והיכן הוא נמצא

משה גפני:       משרד הפנים, אני מבקש לדעת למה אין ביטוח ברשויות המקומיות, אם זה בגלל שהחברות לא רוצות לבטח אותן, אם זה בגלל שאין תקציב לרשויות המקומיות, או אם בגלל שמשרד הפנים לא משפה את הרשויות האלו

משה גפני:  אני מבקש בתוך חודש לדעת על כמה רשויות מדובר, לכמה יש ביטוח, לכמה אין ביטוח

משה גפני:       משרד הבריאות, אני מבקש תכנית של הארגונים

משה גפני:  אומר פה נציג איחוד הצלה, ואני חושב שזה  נכון, שהם לא נמצאים בתקצוב

משה גפני:  ראינו את העבודה שהם עשו בטורקיה

משה גפני:  אנחנו, לצערנו הרב, לומדים משם

משה גפני:  אנחנו צריכים אותם פה

משה גפני:  אני רוצה לדעת כמה תקצוב ניתן להם ולמה הם לא נמצאים בתוך התרגולת או בתוך המערך של משרד הבריאות

משה גפני:  אני מבקש על זה תשובה בתוך שבועיים

משה גפני:        אני אסכם ואומר שלצערי הרב מדינת ישראל לא ערוכה לרעידת אדמה

משה גפני:  אני מקווה שעכשיו, אחרי מה שקרה בטורקיה ובסוריה, ילמדו לקח אצלנו

משה גפני:  הממשלה התכנסה והקימה את ועדת השרים בנושא של מוכנות העורף לרעידת אדמה, אבל זה לא מספיק

משה גפני:  אנחנו נמשיך לפקח על העבודה הזאת

משה גפני:  אני מבקש על ארבעת הדברים לקבל תשובות

משה גפני:  תודה רבה, הסעיף הזה הסתיים