הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 15, 2023-02-13 00:00

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם

מיקי לוי:  בהתחשב בנסיבות ובכך שהכנסת נראית כמו מבצר ויש קושי ממשי להגיע – גם מי שבא מחוץ לעיר וגם הגעה לכנסת עצמה – הפעם אנחנו נתפשר ולגבי כל המוזמנים, באשר הם, ובפרט משרדי הממשלה, אנחנו נקיים את הישיבה הזו בזום

מיקי לוי:  היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה

מיקי לוי:  משרד מבקר המדינה, בבקשה

מיכה גולדמן: (שקף: מוכנות לשוק העבודה המשתנה)

מיכה גולדמן:  אנחנו מציגים שני דוחות, שניהם לפני הקורונה, אחד הוא המוכנות לשוק העבודה המשתנה, היערכות משרד החינוך לשוק העבודה המשתנה, זה פרק מתוך דוח גדול על שוק העבודה המשתנה

מיכה גולדמן:  הדוח הזה עסק למעשה ברמה האסטרטגית, בפדגוגיה, בשיטות הערכה

מיכה גולדמן:  דוח נוסף במסגרת הפרקים האלה עסק בקטעים הפיזיים, במערכת

מיכה גולדמן:  דוח נפרד שהתפרסם שנה לפני, עסק בכוח האדם בהוראה

מיכה גולדמן:      שני הדוחות האלה נותנים תמונה שלמה על האתגרים של מערכת החינוך כפי שאנחנו ראינו אותם, לפני הקורונה, את זה אנחנו צריכים להגיד מראש

מיכה גולדמן:       (שקף: ישראל במבט השוואתי – הישגים במבחנים הבין-לאומיים)

מיכה גולדמן:  אנחנו רוצים להתחיל קצת בהשוואה בין-לאומית, איפה אנחנו נמצאים ביחס לעולם

מיכה גולדמן:  ההשוואה הבין-לאומית המקובלת זה ביחס ל-OECD

מיכה גולדמן:       לקחנו את מבחן פיזה – רק לסבר את האוזן, זה מבחן שמתבצע בגיל 15 – מ-37 מדינות ה-OECD ומדינות נוספות שמצטרפות, כ-50 מדינות ולפעמים גם מחוז

מיכה גולדמן:       אנחנו בשליש התחתון

מיכה גולדמן:  זה מאוד בולט איפה אנחנו נמצאים, במיוחד אם תסתכלו על הציון הממוצע של מדינת ישראל בפתרון בעיות, אנחנו בשליש התחתון

מיכה גולדמן:  אוריינות קריאה – בהתחלה ירדנו, עלינו, ובשני המבחנים האחרונים שיש נתונים לגביהם, 2015 לעומת 2018, אנחנו יורדים, ומה שמדאיג פה יותר זה השיפוע

מיכה גולדמן:       יש ירידה בממוצע

מיכה גולדמן:  אני לא מדבר על המדינות שהן בשליש העליון, אני מדבר על הממוצע

מיכה גולדמן:  השיפוע של ישראל, כפי שתראו, חד יותר, ואנחנו מדברים על כל מערכת החינוך בישראל, כולל ערבים

מיכה גולדמן:  אם היינו שמים פה את החברה הערבית בנפרד, זה היה יותר קשה

מיקי לוי: יותר קשה? זאת אומרת, הנתונים פחות טובים?     

מיכה גולדמן: הרבה הרבה פחות טובים

מיכה גולדמן:  עוד נקודה, רק להבין, שגם החברה החרדית בכלל לא משתתפת

מיקי לוי: הבנתי מה אתה אומר

מיקי לוי:  אם היית שם גם את החברה הערבית וגם את החרדית, היינו צוללים מטה

מיכה גולדמן: עוד יותר

מיכה גולדמן:  זה המצב

מיכה גולדמן:  עוד משהו שחשוב להבין לגבי מבחן פיזה – במבחנים הנוכחיים ובהמשך זה יתגבר עוד יותר – הם בודקים יכולות קוגניטיביות, של כמה בוגר מערכת החינוך יוכל להשתלב בשוק העבודה, אנחנו קראנו לו המשתנה, אז חשבנו שזה יהיה עוד כמה שנים, אבל זה היה לפני הקורונה

מיכה גולדמן:  זה קורה היום

מיכה גולדמן:      אתם רואים, ב-OECD, באוריינות מדעית זה אותו סיפור, עלייה, ומ-2015 ירידה ועוד פעם, השיפועים של ישראל חדים יותר

מיכה גולדמן:  כלומר, אנחנו מתחת לממוצע, זה ברור, אבל גם השיפוע, הירידה היא חדה יותר

מיכה גולדמן:  נכון, אלה שני מבחנים – נדמה לי שב-2021 היה עוד מבחן, בטח בחודשים הקרובים נראה את התוצאות – אבל זה מאתגר מאוד

מיכה גולדמן:  כנ"ל באוריינות מתמטיקה

מיכה גולדמן:  עוד פעם, מתחת, והמצב של ישראל, הירידה היא ירידה חדה

מיכה גולדמן:  אני אומר עוד פעם, הסיפור הוא שזה כל מדינת ישראל

מיכה גולדמן:       מורן תמשיך מפה ותסקור את הממצאים בדוחות

מורן וולף: בוקר טוב לכולם

מורן וולף:  אני אדבר אתכם בכמה דקות הקרובות על הדוח הזה שבני הציג, המוכנות לשוק העבודה המשתנה

מורן וולף:  ראשית, אני אבהיר שמדובר בחמישה דוחות, חלקם עוסקים באמת במשרד החינוך, בסביבה הטכנולוגית והפיזית וביכולת שלה לאפשר הקניית מיומנויות לתלמידים, מיומנויות המאה ה-21, חלקם עוסקים בהקניית מיומנויות למבוגרים ולמידה לאורך החיים, בהגדלת מספר המשתתפים בתעשיית ההייטק, ובהקניית אוריינות טכנולוגית ודיגיטלית לתלמידים

מורן וולף:      עוד יצוין, שבמקביל לדוח הזה הישראלי, נעשה דוח בין-לאומי בהובלת משרד מבקר המדינה הישראלי

מורן וולף:  השתתפו בו מספר מדינות: פינלנד, איטליה, קוריאה, האיחוד האירופי ועוד

מורן וולף:       הדוח הזה עסק בין היתר במדיניות של משרד החינוך להקניית מיומנויות המאה ה-21 ובהתאמת המסגרת הפדגוגית להקניית אותן מיומנויות, בין אם במסגרת תוכניות הלימודים ובין אם במסגרת שיטות מדידה והערכה, כשכל זה מלווה במידת הגמישות הפדגוגית שניתנת למנהלים ולבתי הספר על מנת להקנות את אותן מיומנויות

מורן וולף:       (שקף: נתוני מפתח)

מורן וולף:  אנחנו בחנו בדוח שמונה מיומנויות של המאה ה-21, שהן במסגרת מספר מחקרים נמצאו המיומנויות הנחוצות ביותר למאה ה-21, ובהן: חשיבה ביקורתית, יצירתיות וחדשנות, יכולת פתרון בעיות, למידה עצמית, אוריינות טכנולוגית דיגיטלית, ועוד

מורן וולף:       כמו שבני הראה, מיקומנו ביחס לעולם במבחנים הבין-לאומיים לא מזהיר

מורן וולף:  38% מהתלמידים שהשתתפו במסגרת שיתוף ציבור שביצענו במסגרת הדוח הזה, סבורים שמשרד החינוך, שמערכת החינוך בבתי הספר לא מכינים אותם לשוק העבודה המשתנה ולא נותנים להם כלים שיעזרו להם להשתלב

מורן וולף:       גם המנהלים מצביעים על כך שאחת הבעיות העיקריות היא באמת בחינות הבגרות, בין אם במתכונת שלהן ובין אם בכמות שלהן

מורן וולף:       (שקף: גיבוש מדיניות משרדית מוסכמת להטמעת מיומנויות המאה ה-21 במערכת החינוך)

מורן וולף:  הדבר הראשון שהוא הבסיס לכול זה המדיניות של משרד החינוך

מורן וולף:  אנחנו רואים שלאורך שנים המשרד לא מצליח לגבש ולהטמיע מדיניות שנמשכת, והיא מתחלפת כל כמה שנים, כל כמה שנים יוצאת רפורמה חדשה, לא ממשיכה את הרפורמה הקודמת, היא לא מוטמעת כמו שצריך במשרד

מורן וולף:       אחת הדוגמאות המובילות בנושא הזה, רפורמת למידה משמעותית, שהיא באמת רפורמה מאוד גדולה ומשמעותית בתחום הזה, ובפועל בשטח, בתי הספר והמפמ"רים – המפמ"רים זה המפקחים המקצועיים – ורכזי המקצוע סבורים שלרפורמה הזו לא הייתה השפעה רבה על הקניית המיומנויות

מורן וולף:       גם מהלכים שעשתה מערכת החינוך כדי להטמיע את המיומנויות האלה, בין השאר גיבשו עשרות מסמכי מדיניות, המסמכים האלה לא מתואמים, הם לא מדברים בשפה אחידה, ומהם לא נגזרה תוכנית אופרטיבית להקניית המיומנויות

מורן וולף:      אחד הדברים שהצבענו עליהם – וזו לא פעם ראשונה – זה החוסר במועצה לאומית שתשמש גוף מקצועי ואסטרטגי ותכלול מספר בעלי עניין, והיא באמת תוכל לקדם מדיניות מוסכמת, אחידה, שתימשך לאורך השנים

מורן וולף:       (שקף: הקניית מיומנויות המאה ה-21 לתלמידים)

מורן וולף:  אנחנו רואים בצד שמאל את המיומנויות שדיברנו עליהן

מורן וולף:  מיומנויות שלא הזכרתי: ניהול מידע, שיתוף פעולה, הכוונה עצמית, את כל השאר הזכרתי קודם לכן

מורן וולף:       הדבר הראשון למעשה כדי להטמיע בפועל את המדיניות בשטח, אפשר לעשות את זה באמצעות תוכניות לימוד

מורן וולף:  תוכניות לימוד זה מסמך מחייב של משרד החינוך, הוא מחייב את כל בתי הספר, ולמעשה הוא משלב בין הידע הדיסציפלינרי המקצועי שמלמדים את התלמידים לבין המיומנויות שנדרשים להקנות להם

מורן וולף:      תוכניות הלימוד, למעלה מ-50% מתוכניות הלימוד לבתי הספר העל-יסודיים, חטיבות ביניים וחטיבות עליונות, עודכנו לפני למעלה מעשור, ולכן מן הסתם גם לא מתייחסות למיומנויות המאה ה-21, לפעמים בכלל, לפעמים ההתייחסות היא מעטה

מורן וולף:       (שקף: הטמעת מיומנויות המאה ה-21 בתהליכי הערכה ומדידה)

מורן וולף:  דבר נוסף ברמה הפדגוגית, מעבר לתוכניות הלימוד, זה שיטות ההערכה והמדידה

מורן וולף:  הערכה ומדידה, בעיקר הערכה חיצונית שבאה לידי ביטוי אצלנו בחטיבות העליונות בעיקר בבחינות הבגרות, שמהוות כמעט 50% מהציונים של התלמידים, זה למעשה מצפן למערכת כולה

מורן וולף:  אליה מתכווננים גם התלמידים, גם המורים, גם המנהלים, גם מערכת החינוך בכללותה, והם מתחילים להתכונן לכך החל משלב חטיבת הביניים

מורן וולף:  זה משפיע ממש על כל התהליך הלאה

מורן וולף:      בעוד שהמבחנים הבין-לאומיים, מה שבני הציג קודם לכן, משנים את פניהם, שמים דגש יותר על נושא של הערכת מיומנויות, פחות על הערכה של ידע, בחינות הבגרות בישראל עדיין מתמקדות בנושא של שינון ידע

מורן וולף:  אם נסתכל בצד שמאל אנחנו נראה שמרבית המנהלים, 71% מהם, סבורים שהבחינות במתכונת הנוכחית שלהן מקשות במידה רבה מאוד על הקניית המיומנויות, ממש מהוות חסם, מכיוון שכמו אמרנו, כולם מתכווננים אליהן, אל החומר שבו הם נבחנים, אל הנושאים שבהם נבחנים והאופן שבו נבחנים, ולכן הם לא מתמקדים בנושא המיומנויות

מורן וולף:       לעומת זאת, אם אתם רואים, הפער גדול מאוד בין מה שחושבים המפמ"רים, המפקחים המקצועיים בנושא

מורן וולף:  רק 18% מהם סבורים שהבחינות מהוות חסם במידה רבה או רבה מאוד

מורן וולף:  הפער הזה בעצם משקף הכול, זה הפער בין המטה - - -      

קריאה: יש בעיות תקשורת

מורן וולף: סליחה

מורן וולף:  אנחנו רואים את הפער הזה, והפער הזה בעצם מצביע על כך שהמטה של משרד החינוך, המפקחים, שהם אחראים בין היתר על בחינות הבגרות ועל תוכניות הלימוד, לא סבורים בכלל שיש בעיה עם הבחינות האלה, ולכן הסיכוי לעשות שינוי הוא קטן מאוד

מורן וולף:       גם שינוי שכן עשה משרד החינוך, ועשה טוב, הוא הטמיע בבחינות הבגרות שאלות - - -     

מיקי לוי: מורן, יש לי בקשה אלייך

מיקי לוי:  אני בדרך כלל נותן לאנשי מבקר המדינה אינסוף זמן, אבל אני מבין שיש לך עוד דוח, ומכיוון שהמשתתפים, הם נמצאים בזום, הישיבה הזאת תיקח קצת יותר זמן

מיקי לוי:  אז כל אחד ממי שיושב כרגע ושומע אותי, צריך להתכנס ולעשות איזשהו דוח מנהלים כדי שנוכל לקיים דיון הגיוני, אחרת נקבל את עיקרי הדוח, לא נוכל לעשות איתו שום דבר, וזה יחייב אותי, אולי במקום לעשות ישיבת בקרה וביקורת, לעשות ישיבת המשך

מיקי לוי:  אם אפשר להתכנס, אני אודה לך, או לעשות משהו תמציתי, זריז, חד

מיקי לוי:  אל תוותרי על כלום

מורן וולף: בהחלט

מורן וולף:  אני אקצר את דבריי, אני אעביר את הנקודות העיקריות

מורן וולף:       אנחנו רואים שגם הבחינות, גם השינויים שנעשו הם מעטים, קלים, קטנים ולא יכולים להביא לשינוי

מורן וולף:       דבר נוסף זה מספר בחינות הבגרות

מורן וולף:  כמו שאתם רואים בצד שמאל, ובישראל יש הרבה יותר בחינות בגרות מחייבות מאשר בשאר העולם – עשר עד 11 בחינות לעומת שתיים עד חמש בשאר העולם – כשאנחנו מדברים על בחינות חובה כדי שהם יוכלו לקבל זכאות לבגרות, והעומס הזה גם לא מאפשר לבתי הספר להקנות את המיומנויות

מורן וולף:       (שקף: הערכה ומדידה)

מורן וולף:  כמובן שהמלצנו גם לעדכן את בחינות הבגרות ואת המתכונת שלהן וגם להפחית את העומס ולחשוב על חלופות למתכונת הערכה, כך שבתי הספר יוכלו להקנות מיומנויות

מורן וולף:      (שקף: גמישות פדגוגית כבסיס להקניית מיומנויות המאה ה-21 לתלמידים)

מורן וולף:  הנושא האחרון שאני רוצה לעסוק בו בדוח הזה זה הגמישות הפדגוגית

מורן וולף:  כדי שבתי הספר יוכלו להקנות את המיומנויות הם צריכים גמישות פדגוגית

מורן וולף:  הם גם הצביעו על הצורך הזה בעיקר בנושאים של תוכניות לימוד בהערכה ומדידה

מורן וולף:       בפועל, הגמישות הפדגוגית שמוענקת להם היא קטנה מאוד וזה גם לא הולם את המדיניות של המשרד שהוא מצהיר עליה, שהוא רוצה לתת גמישות והוא נותן גמישות

מורן וולף:  בפועל, הגמישות שמקבלים בתי הספר מאוד קטנה ולא מספיקה להקניית המיומנויות

מורן וולף:       (שקף: פעולות המדינה להגדלת מספר העובדים בתעשיית ההייטק)

מורן וולף:  אנחנו יודעים שלמעשה, ההייטק, הבסיס שלו מתחיל בבתי הספר

מורן וולף:  אנחנו רואים של-3,000 מהתלמידים שלומדים חמש יחידות מתמטיקה, שהם בעצם הפוטנציאל ללימודי מדעי המחשב, שאחר כך בהמשך ילמדו הייטק ומדעים טכנולוגיים שונים, אין אפשרות ללמוד מדעי המחשב בבתי הספר בגלל שאין להם מגמות, מכיוון שאין מורים שיכולים ללמד את זה

מורן וולף:  עיקר הבעיה כמובן בפריפריה החברתית ובפריפריה הגיאוגרפית

מיקי לוי: תרשמי לעצמך שאני שואל אז מה האלטרנטיבה אם אין מורים

מיקי לוי:  זה הקטר שמניע את המשק, זה היעד של מדינת ישראל ואנחנו במו ידינו פוגעים בקטר הזה

מיקי לוי:  ברור לי לחלוטין – אני מקורב לנושא – שמי שלא שולט במתמטיקה חמש יחידות, מצטייני ארבע יחידות, לא יכול להשתלב אחר כך, ואם אין להם הנגשה בעודם לומדים בבית הספר תיכון – ותיכף תעלה שרת החינוך לשעבר, אולי נשאל אותה מה ניתן לעשות, לא מתוך ביקורת אלא מתוך דאגה לעתיד המקצוע הזה, כי הבינה המלאכותית, מדעי המחשב, הולכים וכובשים את העולם

מיכה גולדמן: אני מכיר היטב את הדוח כי עסקתי בו

מיכה גולדמן:  אנחנו קודם כול דיברנו פה על אנשים שכבר עושים חמש יחידות מתמטיקה, אבל הם בפריפריה ואין מורים למדעי המחשב

מיכה גולדמן:  הצענו למשל לימודים מרחוק

מיכה גולדמן:  יש את זה אבל משום מה, משרד החינוך, לגבי מדעי המחשב שאפשר ללמוד מרחוק, לא עשה

מיכה גולדמן:  יש לנו המלצות

מיקי לוי: כמה מתוך ה-5,000, חמש יחידות מתמטיקה, לומדים בפריפריה ואין הנגשה של מורים למחשב?     

מיכה גולדמן: מרביתם

מיקי לוי: מרביתם? אז קודם כול, אני מעודד

מיקי לוי:  באמת, אני שונא את המילה פריפריה, לא הצלחתי למצוא משהו יותר מוצלח מזה כי זה מין סטיגמה נוראית בעניין הזה

מיקי לוי:       אז קודם כול זה מעודד, באמת מעודד, שמרביתם של חמש היחידות זה בפריפריה

מיקי לוי:  זה פנטסטי, והשאלה איך מנגישים את מדעי המחשב בתיכון

מיקי לוי:  זה לדעתי אחד מהיעדים שמשרד החינוך צריך להעמיד

מיקי לוי:  נשאל את שרת החינוך לשעבר, אני לא יודע לתת תשובה

מיקי לוי:  אני מתנצל, אבל זה היה מאוד חשוב לי

מיקי לוי:  בבקשה

מורן וולף: אילן מוריץ ממשרדנו ימשיך מכאן לגבי הדוח השני

אילן מוריץ: שלום

אילן מוריץ:  תודה, בוקר טוב

אילן מוריץ:  (שקף: רקע, כוח אדם בהוראה – תכנון, הכשרה והשמה)

אילן מוריץ:  הדבר השני זה הנושא של תכנון כוח אדם בהוראה, שגם אותו בדקנו

אילן מוריץ:       בדקנו כמה נקודות

אילן מוריץ:  מודל החיזוי של משרד החינוך, הוא מנסה לחזות כמה שנים קדימה את ההיצע והביקוש למורים, בגדול את המחסור למורים או איפה יש עודפים

אילן מוריץ:       הנושא הבעייתי ביותר זה המחסור האיכותי, זאת אומרת מורים שאין להם את ההכשרה הנדרשת ללמד את המקצוע שהם מלמדים

אילן מוריץ:  בייחוד בדקנו את זה במתמטיקה, עברית ואנגלית, וגם את הנושא של תנאי סף ללימודי הוראה ועד כמה הכשרת המורים היא מתאימה לצורכי מערכת החינוך

אילן מוריץ:       (שקף: נתוני מפתח)

אילן מוריץ:  הדבר הבולט פה, בעיקרון, מודל החיזוי הראה מלפני כמה שנים לגבי תשפ"א מחסור במורים במגזר היהודי ועודף משמעותי במגזר הערבי, אבל פה מדובר על מחסור שהוא לא מתייחס מה שנקרא להכשרה של המורים, וזו הבעיה המרכזית באותו מודל חיזוי

אילן מוריץ:       אפשר לראות מבחינת שיעורי התאמה של מורים, הכוונה שיש להם את ההכשרה, את התעודות וההסמכות הנדרשות ללמד את המקצוע שהם מלמדים, שלמשל בתשע"ח, מתוך כ-9,000 מורים למתמטיקה, בחינוך העל-יסודי רק ל-39% הייתה ההכשרה הנדרשת

אילן מוריץ:  בעברית, בחינוך העל-יסודי, מתוך 8,150 רק ל-36% הייתה הכשרה נדרשת, ובאנגלית, שם הסתכלנו על כל הרמות, יסודי ועל-יסודי, רק לכ-40% הייתה הכשרה נדרשת

אילן מוריץ:  תיכף נאמר על זה עוד כמה מילים

אילן מוריץ:      (שקף: תנאי הקבלה למסלולי הכשרת המורים)

אילן מוריץ:  בנושא של תנאי סף לקבלת מורים למכללות ולאוניברסיטאות, ראינו בעיקר שני דברים

אילן מוריץ:  א', שמבחינת הציון הפסיכומטרי הממוצע של מורים במכללות, של סטודנטים להוראה במכללות, הם נמוכים מאשר סטודנטים במכללות במקצועות אחרים, וגם באוניברסיטאות הם נמוכים יותר מאשר סטודנטים למקצועות אחרים

אילן מוריץ:       בנוסף, סטודנטים שנכנסים להכשרה להוראה לא עוברים – במועד שבדקנו – התייחסות למרכיב התנהגותי אישיותי במסגרת הליך הקבלה

אילן מוריץ:       עוד מה שמצאנו זה ששלב ההכשרה המעשית שלהם בעצם לא ממש מספק, לא נותן להם את הכלים הנדרשים, לא מאפשר סטודנטים, שבהמשך לא יתאימו לשמש כמורים

אילן מוריץ:       (שקף: הכשרת מורים)

אילן מוריץ:  גם כאן ראינו שקיים פער גדול בין דרישות וכישורים שנדרשים ממורה, שאותם הגדיר משרד החינוך עצמו, בין השאר ברפורמות שהוא מוביל והצרכים בשטח לבין בסופו של דבר תוצרי ההכשרה

אילן מוריץ:       המלצנו לבחון את הפערים האמורים, לגבש קווים מנחים למענה ולהתאים את תוכניות הלימוד וההכשרה למורים לדרישות מערכת החינוך

אילן מוריץ:       (שקף: תכנון כוח אדם בהוראה)

אילן מוריץ:  לגבי הליקויים המרכזיים בנושא התכנון, מצאנו את הבעייתיות במודל החיזוי, שגם לא מקיף את כל אוכלוסיית המורים, בזמנו לא התייחס במגזר החרדי ובשלב הקדם-יסודי, זאת אומרת לגננות

אילן מוריץ:  הבעיה העיקרית, הוא לא התייחס לנושא של המחסור האיכותי, שהוא מידת ההתאמה של המורים למקצוע שהם מלמדים, היקף חוסר ההכשרה

אילן מוריץ:       כמו שאמרנו קודם והראינו את זה בחינוך העל-יסודי, שיעורם של המורים בעלי ההכשרה המתאימה, פה אנחנו מסתכלים על המורים חסרי ההכשרה

אילן מוריץ:  בחינוך היסודי המצב אפילו יותר חמור מהחינוך העל-יסודי, כמעט מחצית מהמורים לאנגלית, 60% מהמורים למתמטיקה ו-88% מהמורים לעברית, אין להם את ההכשרה המתאימה ביסודי

אילן מוריץ:       בחינוך העל-יסודי מדובר על 35% מהמורים לאנגלית, 91% מהמורים למתמטיקה ו-64% מהמורים לעברית, כל אלה שיעורי חוסר ההכשרה

אילן מוריץ:       הכלי המרכזי של משרד החינוך למורים שאין להם הכשרה והם מלמדים מקצוע, בעצם לתת להם את ההשלמה הנדרשת, להכשיר אותם, זה דבר שנקרא הרחבת הסמכה

אילן מוריץ:  אלה לימודים דו-שנתיים במכללה להוראה או באוניברסיטה, שהם בעצם מאפשרים את השלמת ההכשרה הנדרשת וגם קבלה של רישיון הוראה במקצוע

אילן מוריץ:  זה יותר מתאים לעניין של השלב העל-יסודי, רישיון הוראה

אילן מוריץ:      בכל אופן, השימוש הוא נקודתי, הוא מצומצם

אילן מוריץ:  מדובר על היקפים מאוד קטנים של מורים שעושים את ההכשרה, הכוונה במימון של משרד החינוך, והאלטרנטיבה האחרת היא שהם יעשו את זה על חשבונם ועל חשבון זמנם, אבל אין בעיקרון למורים תמריץ לעשות את זה על חשבונם, והפעילות הממוסדת של משרד החינוך פה היא מאוד נמוכה

אילן מוריץ:      (שקף: תכנון כוח אדם בהוראה – המלצות)

אילן מוריץ:  מה שהמלצנו זה קודם כול לדייק את מודל החיזוי, לעדכן אותו כדי שהוא יכלול את כל אוכלוסיות המורים הרלוונטיות, וגם כמובן להכניס בו את רכיב המחסור האיכותי כדי שהוא יוכל לצפות כמה שנים קדימה את העודף או המחסור במורים שיש להם גם את ההכשרה המתאימה

אילן מוריץ:  בהתאם, גם לגבש תוכניות שיאפשרו את השלמת ההכשרה של המורים האלה ולהרחיב ככל האפשר את ההיקף של הרחבות ההסמכה שזה הכלי הטוב ביותר שיש כיום בידי משרד החינוך

אילן מוריץ:       (שקף: סיכום)

אילן מוריץ:  זה הסיכום

אילן מוריץ:  אנחנו מציגים את המשמעות, שלחלק ניכר מהמורים בחינוך היסודי והעל-יסודי אין את ההכשרה, זה בעצם פוגע בתלמידים ועלול לגרום נזק לטווח ארוך בכל הנוגע לאיכות הידע וגם למיומנויות שהם ירכשו להמשך הדרך

אילן מוריץ:  השלמת ההכשרה של המורים האלה צריכה להיות נדבך מרכזי בתכנון כוח אדם בהוראה

אילן מוריץ:       גם בנושא המיומנויות שנדרשות ושהוצגו קודם לכן על ידי מורן, מערכת החינוך צריכה להטמיע, לצד ידע בתחומי דעת שונים, גם את המיומנויות שיהיו להם נחוצות בכל תחומי החיים – חברתיים, אישיים ומקצועיים

אילן מוריץ:       הנושא של ההערכה החיצונית, בעיקר בחינות הבגרות, עדיין משמש מצפן למערכת החינוך כדי להתוות מדיניות

אילן מוריץ:  לכן המשרד גם יכול לעשות שימוש בכלי הזה כדי בעצם לכוון את המערכת להקניית יותר מיומנויות בזה שהוא ישלב את הנושא הזה בצורה יותר הדוקה בבחינות הבגרות

אילן מוריץ:  תודה רבה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  סביר שהייתי נותן עכשיו לאנשי משרד החינוך להגיב אבל מכיוון שהשרה לשעבר - - -     

פלורינה הלמן לוין: היא רוצה להגיע פיזית

מיקי לוי: היא רוצה לבוא פיזית ולהגיב, מאה אחוז, אנחנו נמתין לה ברצון

מיקי לוי:  אני מבקש להעביר את זכות הדיבור לאנשי משרד החינוך

מיקי לוי:  אני רק יכול להגיד, נאמר פה ככה בחצי פה על ידי אנשי משרד מבקר המדינה שבהינף יד מבטלים תוכניות לימוד שהושקעו בהן שעות, ימים, חודשים, לפעמים גם שנים, ראינו את זה וזה ממש מתסכל אותי, וזה לא פוליטי, אני רק אומר את זה כעובדה

מיקי לוי:  ביטול תוכניות לימוד, ראינו לאחרונה בחילופי השרים, ממש בהינף יד, ממש ממש מתסכל

קריאה: חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון רוצה להתייחס

מיקי לוי: אני מבקש את סליחתם של אנשי משרד החינוך

מיקי לוי:  אני גם אבקש את השרה לשעבר, אם היא שומעת אותי, להתייחס האם בחינות הבגרות, ריבוי בחינות או הקטנה שלהן מגדיל את הפער מן העולם או למידה משמעותית מצמצמת את הפער מן העולם

מיקי לוי:  בוקר טוב, יפעת, ברוכה הבאה

מיקי לוי:  בבקשה, הבמה שלך

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב לכולם

יפעת שאשא ביטון:  תודה על הדיון החשוב הזה

יפעת שאשא ביטון:  אני גם אגיע פיזית לאולם הדיונים, אבל היה חשוב לי להתייחס לכמה סוגיות שעלו כאן

יפעת שאשא ביטון:       אתחיל דווקא מהסוף, ממה שאתה הצגת, אדוני היושב-ראש, לגבי הנושא של מיומנויות, ובכלל הרלוונטיות של מה שלומדים היום בתוך מערכת החינוך להכשרה שבאמת הילדים צריכים כשהם יוצאים אחר כך לחיים האזרחיים, לחיים המקצועיים שלהם, לחיים האקדמיים שלהם

יפעת שאשא ביטון:       ומה שעשינו בשנה וחצי האחרונות, שמתכתב גם עם מה שמופיע בדוח המבקר, הוא הפיכה של מערך הלמידה לרלוונטי יותר למציאות של היום, ומכאן נגזרה בעצם הרפורמה בבגרויות שהתייחסה לא רק לידע אלא בעיקר למיומנויות שהילדים מקבלים

יפעת שאשא ביטון:      צריך לומר את האמת, וכל מי שנמצא כאן – אני רואה גם בזום וגם סביב השולחן – יודע שבסוף, אנחנו נמצאים במציאות שיש בה התפוצצות של מידע

יפעת שאשא ביטון:  זה לא משנה כמה אנחנו נלמד – נלמד שנה, שנתיים, חמש, עשר, נלמד 24 שעות ביממה – אנחנו לא נוכל לעולם להקיף את כל הידע שיש

יפעת שאשא ביטון:  ולכן, מה שאנחנו צריכים לעשות זה שהלמידה שמתרחשת בתוך מערכת החינוך תהיה משמעותית יותר, תהיה חווייתית, כדי שהילדים יוכלו לקחת ממנה לטווח הארוך, ובעיקר כזו שתעניק להם מיומנויות כדי שהם יוכלו ללמוד לבד כל נושא, כל תוכן שהם פוגשים, לדעת לארגן את כל המידע שהם פוגשים כל הזמן – בין אם זה בסמארטפון שלהם ובין אם זה במחשב או בטקסטים כתובים או בכל מקור מידע אחר – להיות מסוגלים להביע את זה בעל-פה

יפעת שאשא ביטון:  הנושא של הפרזנטציה, יכולת ההבעה של הילדים, במיוחד בעידן הדיגיטלי שאנחנו יודעים שהם לרוב מתכתבים בווטסאפים ואנחנו מכירים גם את השפה שם

יפעת שאשא ביטון:  היכולת שלהם לבוא ולהביע את עצמם בעל-פה ולתת רעיון בצורה מסודרת זו מיומנות כל כך חשובה היום בעולם התעסוקה, שגם לזה אנחנו התייחסנו

יפעת שאשא ביטון:       כמו שאמרת, אנחנו ראינו את השר החדש נכנס ואמר שהוא לא מאמין בדברים האלה והוא מבטל את זה

יפעת שאשא ביטון:  אני לא רוצה להיכנס כאן לפוליטיקה אבל אני מאמינה שככל שהוא ישב וידבר עם אנשי המשרד, שאת חלקם גם אני רואה כאן על המסכים, הוא יבין שאין מנוס, אין דרך אחרת אם אנחנו רוצים להצעיד את מערכת החינוך קדימה ואם אנחנו רוצים לתת מענה טוב ונכון למה שהעלה המבקר גם בדוח שלו, שהוא מאוד חשוב ואני חושבת שגם מאוד מדויק מבחינת איך שהוא הציג את הדברים

יפעת שאשא ביטון:       לגבי העניין של מדעי המחשב, שמעתי שדיברתם עליו, אנחנו בשנה שעברה נתנו אפשרות שמדעי המחשב יילמדו גם שלוש יחידות

יפעת שאשא ביטון:  עד היום, מדעי המחשב נלמדו רק חמש יחידות, ואז זה בעצם היה מכוון לאוכלוסייה מאוד מסוימת

יפעת שאשא ביטון:  כדי לצמצם את הפערים, כדי לאפשר ליותר ילדים לחוות את הלמידה הזו  פתחנו את זה לשלוש יחידות ואנחנו רואים את ההבדלים גם בשטח

יפעת שאשא ביטון:       מבחינת הכשרת מורים, אין שאלה שכל תהליך שקורה בתוך מערכת החינוך חייב להיעשות במקביל גם במסלול של הכשרת מורים, זה גם ההתאמה של מסלולי ההכשרה וגם האם אנחנו מתייחסים למחסור במורים

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו יצרנו קיצור הכשרה וטיוב שלה באופן כזה שיש מסלול ללימודים של חמש שנים, ששם אתה בתואר ראשון, שני ותעודת הוראה ביחד

יפעת שאשא ביטון:  רק כדי לסבר את האוזן למי שלא מכיר ויודע, B

יפעת שאשא ביטון: Ed שזה תואר ראשון ותעודת הוראה זה ארבע שנים, זאת אומרת אם אנחנו נותנים את המסלול של חמש שנים אנחנו גם מכניסים לתוך המערכת מורים עם תואר שני, שזה כבר השכלה אחרת, וגם אנחנו מאפשרים אקדמיזציה גבוהה יותר של מערך עובדי ההוראה, שזה משפיע על המעמד, על השכר ובכלל על כל המעטפת, שזה היה תהליך חשוב, אני מאוד מקווה שישמרו עליו

יפעת שאשא ביטון:      לגבי העניין של הרחבת הסמכה,  בסוף, הרחבת הסמכה זה הסבת אקדמאים

יפעת שאשא ביטון:  הסבת אקדמאים היא לא רק למי שנמצא בתוך מערכת החינוך

יפעת שאשא ביטון:  כל אדם שעשה תואר בדיסציפלינה ורוצה לקבל תעודת הוראה, הוא הולך ועושה הסבת אקדמאים

יפעת שאשא ביטון:       אני מסכימה שזה אחד המסלולים המהירים שבעיניי עוד אפשר לקצר אותו לנוכח המחסור שיש לנו היום בכוח אדם כדי להכניס יותר עובדי הוראה לתוך מערכת החינוך, אבל זה לבדו – אגב, זה מערך שעובד הרבה מאוד שנים, אני בזמנו גם ניהלתי מערך כזה – זה לבדו לא עושה את ההבדל

יפעת שאשא ביטון:       בתוך מערכת החינוך אנחנו פעלנו כדי להגדיל את שכר המורים

יפעת שאשא ביטון:  אם אתם זוכרים, הסכם השכר, דיברנו על מעמד המורה ועל כל מערך היחסים של הורים, מורים, תלמידים, הקשר שבין המטה לבין השטח, הנושא של הגמישות הניהולית והפדגוגית שגם היא מופיעה אגב בדוח המבקר והיא נקודה מאוד מאוד חשובה

יפעת שאשא ביטון:  עשינו הרבה מאוד צעדים ויש עוד המון המון לעשות כדי שאנחנו נוכל להגיע למצב כזה שיותר אנשים ירצו להגיע ללמוד הוראה וכאלה שירצו לעשות הסבת אקדמאים להוראה ולהיכנס לתוך מערכת החינוך

יפעת שאשא ביטון:       אלה הרבה מאוד ערוצי פעולה מקבילים, אין לנו את הפריבילגיה במציאות שבה נמצא היום מערך החינוך להגיד נעשה את זה בשלבים – קודם את זה ואחר כך את זה ואחר כך נתקדם

יפעת שאשא ביטון:  לא

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו חייבים לפעול בהרבה מאוד ערוצים מקבילים אם אנחנו רוצים באמת לתת מענה למערכת החינוך ולא להעמיק את המשבר שקיים היום

יפעת שאשא ביטון:       אלה פחות או יותר הסוגיות שראיתי שהתייחסתם אליהן

יפעת שאשא ביטון:  אני כמובן אמשיך ואקשיב בזום, ומייד כשאגיע אני אכנס פנימה לתוך הדיון עצמו, אבל חשוב לי לומר שמערכת החינוך, היא נמצאת במשבר מתמשך של הרבה מאוד שנים

יפעת שאשא ביטון:  הקורונה באה ונתנה סטירה חזקה מאוד למערכת, היא הציפה הרבה מאוד דברים, היא גם הייתה הזדמנות מאוד טובה לקחת את הדברים שעוד אפשר לתקן ולהתחיל לעשות את התיקונים עכשיו

יפעת שאשא ביטון:       וזה מה שעשינו, ואני חושבת שמי שיבוא וייקח את זה יחד עם החינוך המיוחד ויחד עם עוד הרבה מאוד סוגיות שיש במערכת וימשיך את התהליכים שאנחנו התחלנו, רק ככה נוכל לייצר יציבות, נוכל להעלות את המערכת באמת על מסלול של התפתחות קדימה, והכי חשוב, להפוך את המערכת לכזו שהיא רלוונטית לילדים

יפעת שאשא ביטון:  אם היא לא תהיה רלוונטית לילדים, אני אומרת לך, אדוני היושב-ראש, אנחנו נאבד את האוכלוסיות הטובות בתוך המערכת הציבורית ואנחנו לא באמת ניתן לילדים שלנו את מה שאנחנו רוצים, ואתם תמשיכו לראות, זה משפיע על קשב וריכוז

יפעת שאשא ביטון:  קשב וריכוז זה לא רק חינוך מיוחד, זה גם ילדים שמשתעממים כי הם לא מוצאים את עצמם בתוך המערך הזה, וזה משפיע על ההתנהגויות וזה משפיע על הלימוד ויש לזה כל כך הרבה אדוות, שבעניי זו הליבה של הכול, לראות איך אנחנו הופכים את מערכת החינוך לרלוונטית עבור הילדים, עבור המורים, וגם ההורים ירגישו שהם יכולים להיות בשקט כשהילדים שלהם מגיעים לבית הספר

מיקי לוי: תודה רבה על הדברים החשובים שלך

מיקי לוי:  אנחנו נצפה לך בכיליון עיניים כדי שתשמיעי גם את קולך, אם תספיקי להגיע, באולם הוועדה

מיקי לוי:  אני מבקש להעביר את זכות הדיבור למשרד החינוך

מיקי לוי:  בבקשה, אפרת

מיקי לוי:  שלום וברכה

מיקי לוי:  ברוכה הבאה, הצלחת להגיע

אפרת צנגן: שלום

אפרת צנגן:  אני אפרת צנגן, מנהלת אגף אסטרטגיה במשרד החינוך

אפרת צנגן:  יתייחסו לדוח של היערכות לשוק העבודה המשתנה גם יובל אוליבסטון מהמזכירות הפדגוגית, מוהנא פארס ממינהל חינוך טכנולוגי, וגם דוד רטנר מראמ"ה נמצא כאן איתנו

אפרת צנגן:       אני אתייחס בקצרה, התבקשנו להתייחס בקצרה

אפרת צנגן:  קודם כול, לדברים שנאמרו לגבי המדיניות המוסכמת, זה דוח שאנחנו נמצאים לגביו בדיונים עם המבקר, בהלוך ושוב עם המבקר כבר מלפני שנתיים וחצי, ובזמן כתיבת הדוח בעצם הסתיים גיבוש של מדיניות, של מסמך תפיסת למידה שכולל בתוכו המשגה והגדרה של 13 המיומנויות שמשרד החינוך רוצה להקנות ולפתח אצל התלמידים של מערכת החינוך ואצל הבוגרים, 13 מיומנויות שנאמר בדוח, הן בעצם מדיניות מוסכמת ושפה משותפת בתוך משרד החינוך ובתוך מערכת החינוך

אפרת צנגן:       זו השפה המשותפת, היא גובשה במשך שנתיים, מ-2018 עד 2020, היא פורסמה ונמצאת בפורטלים של משרד החינוך ונמצאת בתהליכי הטמעה בכמה ערוצים

אפרת צנגן:  ידברו על זה המזכירות הפדגוגית, על תוכניות הלימודים, והטמעה בתוכניות הלימודים, מדידה והערכה, ראמ"ה ידברו על זה, וגם ידברו במינהל חינוך טכנולוגי על מספר תהליכים ומספר תוכניות שמקדמות מיומנויות, אבל חשוב כן לציין את אותה מדיניות ואת אותה תפיסת למידה שמשרד החינוך מקדם להקניית מיומנויות

אפרת צנגן:       אנחנו מודעים בהחלט למצבנו בפיזה, ודווקא משום כך ודווקא בשביל הדברים האלה אנחנו מקדמים את אותה מדיניות

אפרת צנגן:  השרה לשעבר ציינה את הרפורמה וגם את התהליכים שקורים בתוך תהליכי הערכה, בתוך בחינות הבגרות אבל גם מחוץ – משימות שונות, כלי הערכה פנימיים וחיצוניים להערכת מיומנויות

אפרת צנגן:  צריך לציין את כל הדברים האלה ולהדגיש אותם, המשרד נמצא בתהליכים מתמשכים ומאומצים לקידום הנושא של מיומנויות וגם קיימת אותה שפה משותפת ואחידה למשרד

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  תגידי לי מי מבחינתכם – ד"ר אהרון שחר?      

אפרת צנגן: ימשיך אותי יובל אוליבסטון מהמזכירות הפדגוגית לגבי הטמעה בתוכניות לימודים

מיקי לוי: אז אם מי מכם ייתקל בשאלה שלי שיוכל להשיב עליה, האם ריבוי בחינות הבגרות – החזירו אותן עכשיו – או למידה משמעותית יעלו את הרמה שלנו בפיזה או יקטינו את הרמה? אם יש בכלל מחקר בעניין הזה או חוות דעת, אני אשמח מאוד לשמוע

אפרת צנגן: אולי אני אציין בקצרה

מיקי לוי: כי ראיתי איך מבטלים, בצ'יק

אפרת צנגן: אני אציין בקצרה שקידום מיומנויות לא נעשה

אפרת צנגן:  צריך כלי הערכה מגוונים, אנחנו יודעים להגיד על פי המחקר, יש אצלנו – גם נעשה בעולם וגם בארץ מחקר די רחב, וגם משרד החינוך הסתמך על המחקרים האלה – כלי הערכה מגוונים נדרשים להערכת מיומנויות ולקידום מיומנויות, בכלל להוראה ולמידה של מיומנויות, לא רק בחינות אבל גם בחינות – בחינות, משימות, מטלות, עבודות

מיקי לוי: אבל נראה לי שהשארתם בסך הכול את הבחינה ברמה מושכלת

אפרת צנגן: יש גיוון של כלי הערכה והמשרד גם מודע לדברים האלה ועובד על הדברים האלה, יתייחסו גם בהמשך, אבל גם צריך גיוון של כלי הערכה וזה מה שמדובר גם בעולם במחקר

מיקי לוי: בבקשה, הדובר הבא ממשרד החינוך

מיקי לוי:  בוקר טוב

יובל אוליבסטון: בוקר טוב

יובל אוליבסטון:  יובל אוליבסטון, סגן יושב-ראש המזכירות הפדגוגית

יובל אוליבסטון:  אני אציג את הזווית הפדגוגית של העשייה

יובל אוליבסטון:  במזכירות הפדגוגית יש לנו מטרה כפולה

יובל אוליבסטון:  מצד אחד, לכוון את המורים לרף גבוה ולפתח את המקצועיות שלהם, ומצד שני, ליצור עבורם כלים מקצועיים פשוטים לשימוש כדי לעודד ולקדם את השינוי המתבקש בתרבות ההוראה

יובל אוליבסטון:       הדוח שהוצג פה, אני חייב לומר שמאז הוא הוצג ולמדנו אותו, יש התקדמות מאוד משמעותית בכמה מישורים, ואני רוצה להציג אותם

יובל אוליבסטון:      ראשית, כמו שיפעת ציינה, הייתה עבודה מאוד משמעותית בעיצוב מדיניות והוכן מסמך מיומנויות מפורט של דמות הבוגר והבוגרת, עם 13 מיומנויות מפורטות, עם רכיבי ליבה, עם תיאור של הטמעת המיומנויות האלה ורכיבי הליבה בכל אחת מחטיבות הגיל

יובל אוליבסטון:       ביצענו תהליך למידה מאוד מעמיק של המסמך, כל המפמ"רים בנפרד וביחד, וניתחנו את המשמעויות שלו בכל תחומי הדעת

יובל אוליבסטון:  פתחנו במהלך העמקת ההטמעה של המיומנויות בכל תחומי הדעת

יובל אוליבסטון:  יש לומר שבכל תוכנית לימודים, גם הישנות, יש מיומנויות אבל שם בעיקר היו מיומנויות תחומים

יובל אוליבסטון:  במהלך הזה הדגש עובר למיומנויות גנריות, כמו פיתוח לימוד עצמאי, אוריינות לשונית, מתמטית, דיגיטלית, חשיבה ביקורתית, עבודה שיתופית וכל מה שהוזכר קודם, עם דגש עיקרי על חטיבת הביניים

יובל אוליבסטון:      פתחנו במהלך מעמיק של התאמת תוכניות הלימודים להטמעת המיומנויות

יובל אוליבסטון:  דוגמאות קטנות אני אתן מאגף מדעים

יובל אוליבסטון:  גם מתמטיקה וגם כל מקצועות המדעים השונים עשו את ההתאמה הזאת, באגף שפות נעשתה עבודה מאוד רצינית

יובל אוליבסטון:  בסופו של דבר, כל עשייה באגף שפות מתרחשת סביב עבודה על מיומנויות

יובל אוליבסטון:  יש התמקדות בשפה דבורה, בחינות הבגרות שונו לבחינה מתוקשבת באנגלית, יש תוכניות של צמצום פערים, אוריינות לשונית בחברה הערבית בכל השפות, גם ערבית וגם בעברית

יובל אוליבסטון:  הרבה תוכניות לימודים עודכנו בסטנדרטים בין-לאומיים כמו CEFR מי שמכיר, התאמת ספרי הלימוד בשפות וכל חומרי ההוראה שנכתבו מאז, גם ביסודי, גם בחטיבה וגם בבגרות, תוך עבודה משותפת עם ראמ"ה וכמובן שינוי של הפיתוח המקצועי שאני אזכיר עוד רגע

יובל אוליבסטון:      שינוי תוכנית לימודים זה מהלך ארוך, הוא כולל עבודה מאוד מורכבת עם יועצים ואקדמאים ומומחים מכיוונים שונים, והוא דורש המון המון זמן

יובל אוליבסטון:  אלה שחודשו בינתיים, מעבר למה שהזכרתי בשפות ובמדעים – גם אזרחות חטיבת הביניים, מתמטיקה ממש לאחרונה, עם דגש על אוריינות מתמטית בחטיבת הביניים ובשלוש יחידות לימוד כמו שגם השרה הקודמת הזכירה, תנ"ך חמ"ד לחטיבת ביניים וחטיבה עליונה, מולדת חברה ואזרחות ביסודי, כל אלה כבר שונו, והמיומנויות הוטמעו בהם בצורה דרמטית

יובל אוליבסטון:       עכשיו, תוך כדי עבודה נמצאים גם ביולוגיה בחטיבה עליונה, היסטוריה בחברה הערבית, מתמטיקה ביסודי, ותוכנית לשינוי האקלים

יובל אוליבסטון:      מכיוון שהסיפור של שינוי תוכנית לימודים לוקח המון המון זמן, במקביל פיתחנו המון חומרי למידה והוראה

יובל אוליבסטון:  הרבה משאבים הוקצו – גם פדגוגיים וגם משאבים אחרים – לטובת הטמעה של המיומנויות בתוך תוכניות ההוראה והלמידה, הרבה מאוד תוכניות במתמטיקה, שפות ומדעים, השתנו

יובל אוליבסטון:  יש שימוש הולך וגובר, היום כמעט 20% מהתלמידים משתמשים בקורסים שפיתחנו בשנה הקודמת, קורסים דיגיטליים במקצועות האלה, פיתחנו קורסים לבגרות בספרות, בהיסטוריה ובתנ"ך בכמה מגזרים והשימוש בהם עולה פי 3

יובל אוליבסטון: 5 בשנה האחרונה

יובל אוליבסטון:       פיתחנו מעל 400 יחידות הוראה מקוונות, שהן מעל 2,000 שיעורים ב-14 תחומי דעת שונים, ביסודי ובחטיבת הביניים, בפלטפורמה מיוחדת ששם יש דגש של טיוב מיומנויות בכל פריט הוראה

יובל אוליבסטון:  כל פריט הוראה מטויב באופן נפרד, יש בו את כל המיומנויות שהוא מקדם ואפשר לבחור מיומנות שאותה רוצים לקדם בשיעור ואז עולים לך באופן אוטומטי כל הפריטים שרלוונטיים לאותה מיומנות ואפשר ככה לקדם באופן מאוד מאוד מקצועי את הוראת המיומנויות

יובל אוליבסטון:      הפלטפורמה הזאת נמצאת בשימוש של אלפי מורים בכל תחום דעת בנפרד, סך הכול עשרות אלפי מורים בכל תחומי הדעת

יובל אוליבסטון:       פיתחנו בשנה האחרונה עשרות משימות ביצוע דיגיטליות יחד עם ראמ"ה, הן בעצם המרה של בחינות הבגרות, הן ממוקדות בידע, משימות ביצוע שממוקדות במיומנויות

יובל אוליבסטון:  שלב ראשון במקצועות ההומניסטיקה, בהמשך אני מקווה שיהיה בשאר המקצועות, נכתבו בעבודה משותפת עם ראמ"ה, כמו לדוגמה: כתיבת נייר עמדה, הכנת פרזנטציה, הקלטת הסכת פודקאסט, וכדומה

יובל אוליבסטון:       בכלל בשנה האחרונה בוצעו המון שינויים בגמישות, גם במספר בחינות הבגרות, גם במרכיבים הפדגוגיים שלהם, ובדגש בעיקר על הערכת המיומנויות

יובל אוליבסטון:       מילה על הכשרת המורים, שזה הדבר המרכזי מכיוון שבסופו של דבר צריך לשנות את תרבות ההוראה

יובל אוליבסטון:  היום אנחנו עובדים בכמה פלטפורמות, בין השאר גם בכוורת וגם באיחוד מול ייחוד, ובעוד כמה תוכניות מיוחדות של הכשרות מורים שמשתתפים בהן עשרות אלפי מורים בשנה, הדגש הוא על התמקצעות במיומנויות, חלקן רק על זה וחלקן בשילוב שלהן בתוך תחומי הדעת השונים

יובל אוליבסטון:       אני אסיים ואני אומר שהצגנו כאן שינויים משמעותיים שהתרחשו מאז פרסום הדוח אבל בהחלט נדרשת עוד עבודה רבה לפיתוח תוכניות נוספות ובעיקר בהטמעה שלהן בתוך אולם המורים

יובל אוליבסטון:  זה דבר שלוקח המון שנים, זה לא דבר פשוט אבל אנחנו עובדים על זה מאוד קשה כי אנחנו מאמינים מאוד במסקנות של הדוח שהוצגו כאן

יובל אוליבסטון:  תודה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אני מבקש – אני לא יודע אם ממך או מהדוברים אחריך – להתייחס לשני נושאים נוספים שהוועדה מבקשת

מיקי לוי:  איך מתגברים על המחסור שמלווה אותנו לאורך שנים במורים למתמטיקה ולאנגלית, שזה הבסיס למדעי המחשב, ובכלל לפריצת דרך בחוץ, כמעט בכל סוגי העבודות שנדרשים אליהן?     ונכון, ירדו הבחינות הפסיכומטריות, המאוד מאוד מפחידות לחלק מאיתנו, רק חוגים מסוימים עדיין עושים למיטב ידיעתי בחינות פסיכומטריות, רפואה - - -     

מיכה גולדמן: לא

מיכה גולדמן:  כולם עושים

מיקי לוי: כולם ביטלו?      

פלורינה הלמן לוין: לא

פלורינה הלמן לוין:  כולם עושים

מיכה גולדמן: אולי במכללות

מיקי לוי: יכול להיות, בסדר, אז טעות שלי

מיקי לוי:  אבל, למיטב ידיעתי, בחינות קבלה למקומות עבודה

מיקי לוי:  אתם יודעים מה, בחינה של שלושה ימים לקבלה לאל על, קורס דיילים

מיקי לוי:  לקורס דיילים קשה להתקבל בלי לעבור את הבחינה הזאת

מיקי לוי:  אני אומר לכם את זה מידיעה – לא אישית שלי, של הבת שלי או של אחד מהיועצים שלי שיושב פה

מיקי לוי:  האם זה נלקח בחשבון? כי זה התאמה לשוק העבודה, ממש

יובל אוליבסטון: נמצאת פה איריס ממינהל עובדי הוראה, אני חושב שהיא תתייחס לנושא חוסרי המורים והמשמעות של כניסה להוראה

מיקי לוי: בסדר

מיקי לוי:  יכול להיות שאין תשובה

מיקי לוי:  כל מיני מכונים מכשירים, לא לפסיכומטרי אלא לאותה בחינה לקבלה לעבודה, לקורס דיילים, לקורס אני לא יודע איזה, כמעט כל מוסד עושה התאמה כזו

מיקי לוי:  בוקר אור, ברוכה הבאה

איריס וולף: בוקר טוב

איריס וולף:  שמי איריס וולף, אני מגיעה ממינהל עובדי הוראה, אני עומדת בראש אגף בכיר להכשרה וכניסה להוראה

איריס וולף:  אני אתייחס ברשותך לחלק הראשון של השאלה שלך, אני מניחה שאחר כך עוד אתבקש להתייחס בסוגיות האחרות שאילן העלה במצגת שלו

איריס וולף:      לגבי המחסור, שהוא כאמור כמו שאמרה השרה לשעבר, אירוע לאומי אקוטי חשוב ואנחנו מטפלים בו בהרבה מאוד ערוצים, אני אתייחס למתמטיקה ולאנגלית, ששאלת באופן ספציפי

איריס וולף:       הדרכים שלנו הן הרבה פעמים בפנייה לאוכלוסיות ספציפיות שאנחנו מאתרים, אנחנו עושים ממש ריצ'ינג אאוט גם למוסבי הייטק ומעבירים אותם תהליך של הסבת אקדמאים כדי להכשיר אותם להוראה

איריס וולף:  אנחנו עובדים עם משרד הקליטה למול עולים חדשים ממדינות אנגלוסקסיות כדי להעביר אותם אלינו ובעצם להפנות אותם להסבת אקדמאים לאנגלית

איריס וולף:       ולצד הדברים שאמרה השרה לשעבר, כמו הסכם השכר ונושאים גדולים וחשובים שקשורים למעמד המורה, הדרך שלנו היא לטרגט אוכלוסיות ובעצם להביא אותם אל ההוראה ואחר כך כמובן להפנות ככל שניתן לאזורים שבהם יש מחסור

איריס וולף:       לגבי שאלת המיון, נמצאים פה גם נציגי מל"ג, אני רואה כאן את בתיה הקלמן שאולי תרצה גם להרחיב

איריס וולף:  אני רק אומר שמתווה ההכשרה העדכני החדש, מתווה ודמני-ענבר, מדבר על כניסה להוראה שנשענת על מיון אישיותי, שבודק בעצם מיומנויות מסוג אחר, והמוסדות האקדמיים בעצם נדרשים מזה שנתיים – יש להם עוד שנה להטמיע את התהליך עד תום – נדרשים לעבור למיון אישיותי כאיזושהי תפיסה שמסתכלת על מיומנויות ועל יכולות הוראה בהרבה מאוד רמות, לצד מיונים קוגניטיביים שהכרנו עד כה

איריס וולף:  בתיה, אולי תרצי להרחיב כאן

בתיה הקלמן: שלום

בתיה הקלמן:  נעים מאוד

בתיה הקלמן:  יש פה איזושהי תקלה

קריאה: יש פה מישהו מהמל"ג שיכול לדבר? שירה אפרת

קריאה:  יש פה מישהו נוסף שיוכל להתייחס במקום בתיה בשלב זה?     

מיקי לוי: אם אין קשר, בואו נמשיך עם הדוברת הנוכחית

מיקי לוי:  בבקשה

איריס וולף: אני אשמח להמשיך, לעבור בעצם לנושאים שאילן העלה

מיקי לוי: תעברי

מיקי לוי:  אנחנו נחזור אליה אחר כך

איריס וולף: אני ממשיכה להתייחס על פי סדר המצגת

איריס וולף:  הנושא הראשון שעלה היה סוגיית החיזוי

איריס וולף:  אני אגיד שבהמשך להמלצת הדוח, אכן בוצע מהלך אינטנסיבי בתוך המשרד שבנה איזשהו מודל חיזוי וניבוי אל מקצועות ההוראה ובאמצעות המודל הזה נבנה רמזור

איריס וולף:       הרמזור מחלק את מקצועות ההוראה לשלושה צבעים, ובעצם עוזר לנו גם לקבוע מדיניות וגם להפנות את המשאבים שלנו בהתאם לרמזור

איריס וולף:  רק כדי להדגים, אם מוסד אקדמי פתח עכשיו מסלול לאזרחות, שהוא מקצוע שאין בו מחסור, הוא יתוקצב באופן מובהק נמוך יותר מאשר אם הוא פתח עכשיו מסלול לאנגלית, לפיזיקה, למדעים, וכדומה

איריס וולף:      בהמשך לכך, אנחנו גם נותנים מלגות לסטודנטים שלומדים במקצועות החוסר, כסוג של תמריץ, וזו הדרך שלנו בעצם באמצעות המדיניות שאנחנו יכולים להשפיע על המוסדות האקדמיים, ובאמצעות הקצאת המשאבים הללו בעצם לווסת את הלומדים ולגרום לפתיחה או לסגירה של מסלולים בהתאם למה שמודל החיזוי הראה

איריס וולף:      סוגיה נוספת, לאור מה שעלה בדוח המבקר, הוקצה תקן לממונה תכנון, שזה תפקיד חדש במינהל עובדי הוראה

איריס וולף:  ממונה התכנון הזה עובד גם על אלמנטים של חיזוי וגם על אנליזות קבועות כדי לאפשר לנו לתכנן

איריס וולף:       הוזכר כאן, נדמה לי שאילן הראה את הנושא של חברה ערבית למול חברה יהודית, בעצם אנחנו מנסים להיעזר בוויסות כזה או אחר בין המגזרים, ויש לנו באמת תוכנית שמשלבת עובדי הוראה מהחברה הערבית בבתי ספר דוברי עברית, היא נקראת "משלבים ומשתלבים"

איריס וולף:  הם כמובן מלווים בתהליכים של התמודדות באוריינטציה בתוך חדרי מורים דוברי עברית, ויש לנו גם יוזמות מקומיות מהסוג שתיארתי של אוכלוסיות ספציפיות בשת"פים אסטרטגיים גם עם צה"ל, עם הרבה מאוד עבודה מול חיל החינוך, גם כמו שאמרתי בהסבת אקדמאים מסוגים שונים

איריס וולף:       בימים אלה אני אגיד שהמשרד פועל עם חברה חיצונית בשם MNS כדי לדייק את כל האנליזות האלה ולתת מענה מבוקר ומדויק לשאלות שהעלה אילן

איריס וולף:  אני אעצור כדי לאפשר לחברים אחרים להתייחס, ואם יש שאלות, בשמחה

מיקי לוי: בתיה, בבקשה

מיקי לוי:  וגם תגידו לי, בעקבות הביטול או החזרה של חלק מהבחינות, הוועדה שואלת איך המשרד מתגבר על זה,  תיכף נשמע גם נציגה של התלמידים עצמם, של מועצת התלמידים

מיקי לוי:  מה התלמידים אמורים להבין? מה התלמידים אמורים לעשות עכשיו? אני, אם הייתי תלמיד בבית הספר תיכון, בוודאי שהייתי מבולבל, מה לעשות

מיקי לוי:  יש לי נכדים בבית ספר תיכון, הם שואלים אותי: סבא, מה יהיה? אין לי תשובות

מיקי לוי:  בבקשה

בתיה הקלמן: שלום לכולם, סליחה על התקלה

בתיה הקלמן:  שמי בתיה ואני - - - באגף האקדמי במועצה להשכלה גבוהה, מעורבת בתהליכים - - - שנוגעים להכשרת המורים ולמוסדות האקדמיים להכשרת מורים

בתיה הקלמן:  המועצה להשכלה גבוהה כבר כמה שנים טובות - - -      

מיקי לוי: אני נאלץ להפסיק כי אנחנו לא מבינים כלום

מיקי לוי:  אם את רוצה לשלוח לנו בצ'אט או משהו כתוב, אנחנו נקריא את זה

מיקי לוי:  אם אפשר לעשות דוח מנהלים קצר או אולי לעבור ללפטופ, לא במסגרת המערכת של משרד החינוך

בתיה הקלמן: המל"ג

קריאה: לא שומעים אותך טוב

קריאה:  אם יש לך אפשרות להתחבר ממקור אחר

מיקי לוי: אז למי לעבור?     

אפרת צנגן: להתייחס בקצרה לשאלתך השנייה?     

מיקי לוי: בטח

מיקי לוי:  זה נורא מטריד

אפרת צנגן: השר הכריז עם כניסתו שהוא יצא לתהליך של חשיבה על מתווה ביחס לביטול שהוא הצהיר עליו והכריז עליו, ואנחנו נמצאים במהלך החשיבה של השר במפגשים ושל המנכ"ל במפגשים עם גורמים מקצועיים ומהציבור, עם שותפויות ושיתוף ציבור

אפרת צנגן:  יצאנו במשרד לזירה מקוונת גדולה שהשתתפו בה אלפי אנשים והביעו את דעתם ואת עמדתם לגבי הנושא של מתווה הבגרויות ומתווה הבחינות

אפרת צנגן:       אנחנו נמצאים בימים אלה בעבודה מקצועית בתוך המשרד

אפרת צנגן:  השר התחייב להכריז על מתווה ועל מתווה חדש בחודש מרס, אז גם התלמידים יודעים ואנחנו נפגשנו איתם ונפגשים במהלך התקופה הזו עם כל הגורמים הרלוונטיים כדי לגבש מתווה

מיקי לוי: מתווה חדש בחודש מרס

מיקי לוי:  צר לי, הייתי גם תלמיד תיכון פעם, ומתווה חדש בחודש מרס משאיר מספיק זמן להתארגנות של התלמידים – ותיכף נשאל אותה – כדי להכין את עצמם לשיטה חדשה, לסגנון חדש, למסגרת חדשה? או אולי היה ראוי, ואני קטונתי – חוץ מזה שאשתי מורה, אני בחינוך קטונתי להגיד לכם מה לעשות – האם לא היה ראוי שאותם מומחים יגידו: אוקיי, מסיימים את השנה ומתכננים תוכניות בתפיסת עולמו של השר, ולשנה הבאה מסדרים את זה?     

אפרת צנגן: רק לדייק

אפרת צנגן:  השנה פורסם מתווה מאוד מדויק לגבי כיתות י', כשמה שקורה איתם השנה, אין ודאות בנוגע לדבר הזה

אפרת צנגן:  פורסם מתווה מדויק באמת לשנה הבאה, מה שהצעת הוא בדיוק מה שהמשרד עושה

מיקי לוי: זאת אומרת, כל השינויים ששמענו עליהם, אם יחולו, יחולו מהשנה הבאה

אפרת צנגן: נכון

מיקי לוי: זה כבר אחרת

מיקי לוי:  נשמע תיכף גם את נציגת התלמידים, מה דעתה על זה

מיקי לוי:  כמה זמן תוכננה הרפורמה הקודמת? סתם להשכלה כללית

אפרת צנגן: החל מחודש אוגוסט ועד לחודש מרס שבו היא פורסמה, אבל על בסיס עבודה אסטרטגית שנעשתה

מיקי לוי: שנים קודם

אפרת צנגן: תפיסת הלמידה נעשתה כבר שנים קודם

מיקי לוי: זו רפורמה שתפיסת הלמידה נעשתה שנים קודם לכן, לאורך שנים, במחי יד הלכה לאיבוד

אפרת צנגן: התפיסה עוד נמצאת בבסיס עבודתו של משרד החינוך

אפרת צנגן:  יש הבדל בין האיך למה, וצריך להדגיש את את ההבדלים בין איך למה

אפרת צנגן:  התפיסה נמצאת בבסיס עבודה של משרד החינוך, התפיסה גובשה והייתה עוד קודם הרפורמה הזו, גם הופקו לקחים וזה היה חלק גם מדוח המבקר

אפרת צנגן:  הופקו לקחים מרפורמות קודמות שהיו, מרפורמת למידה משמעותית על דברים שהיו צריכים להיעשות

מיקי לוי: חברת הכנסת ביטון, השרה לשעבר, בבקשה

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה

יפעת שאשא ביטון:  אני רוצה להתייחס, ברשותך, לנקודה שנגעת ברפורמה

יפעת שאשא ביטון:  הרפורמה שאנחנו גיבשנו בעצם ארכה מספר חודשים, כשצריך לומר, אנחנו לא הבאנו שום חוכמה חדשה מהבית

יפעת שאשא ביטון:  לקחנו את מה שדובר בו כל כך הרבה שנים בתוך המערכת, היה ברור לכולם מהו כוכב הצפון, מה המיומנויות שנדרשות, איך תהליך הלמידה צריך להתבצע

יפעת שאשא ביטון:  אם אתם זוכרים שדיברו על תפקיד המורה שמשתנה כבר לפני יותר מעשור, שתפקיד המורה משתנה והוא הופך להיות מנחה ומלווה ולא זה שמקנה את הידע בגלל השינויים שיש

יפעת שאשא ביטון:      ארזנו את הכול ויצאנו לדרך, הטמעה של שלוש שנים, חשוב מאוד להדגיש את זה

יפעת שאשא ביטון:  לא זרקנו למים אף אחד, יצאנו לדרך כשכיתות י' מתחילות היום בשיטה מסוימת וכשהם מגיעים לכיתה י"ב, רק אז הם מממשים את העבודה ואת כל התהליכים, כשבכל הדרך הזו גם הם לומדים, גם המורים עוברים תהליכי הכשרה

יפעת שאשא ביטון:      אני רוצה לומר לך, אדוני היושב-ראש, עכשיו כשאנחנו מדברים, תהליכי ההכשרה ממשיכים, אנחנו יודעים שהרכזים ממשיכים לקבל את התגמול

יפעת שאשא ביטון:  יש הרבה מאוד גלגול בשטח כי מצד אחד הם משדרים שהתהליך ממשיך, ומצד שני מדברים על כך שעוצרים ויוצאים לדרך אחרת

יפעת שאשא ביטון:  יש בתי ספר אגב שהועבר אליהם סקר האם הם רוצים להמשיך ברפורמה או רוצים לעבור לשיטה מיושנת, זאת אומרת יש פה משהו שצריך להתייחס אליו מבחינת האפקט של זה על השטח כי בסוף מורים מבולבלים, תלמידים מבולבלים, שטח שלא באמת יודע לאן הוא הולך ומה באמת קורה

יפעת שאשא ביטון:  אני חושבת שיש לזה השפעה מאוד גדולה על המערך החינוכי וגם הנקודות האלה זכו להתייחסות בדוח מבקר המדינה

מיקי לוי: אם את כבר על הקו, אני אשאל אותך בקשר לאמירות החוזרות ונשנות לכך שלימודי התנ"ך הופסקו

יפעת שאשא ביטון: קודם כול, יש פה את נציגי משרד החינוך

יפעת שאשא ביטון:  לימודי התנ"ך לא הופסקו

יפעת שאשא ביטון:  להיפך

יפעת שאשא ביטון:  כל המקצועות שלקחנו ברפורמה – תנ"ך, אזרחות, ספרות והיסטוריה – אלה מקצועות שחיזקנו אותם בגלל השיטה החדשה שאנחנו הבאנו

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו יודעים – גם אנחנו כאנשים מבוגרים, גם באקדמיה – תהליכים שעשינו, של עבודה, של מחקר, כל הסמינריונים, אלה דברים שנשארים הרבה יותר זמן מאשר המבחנים שנעשו בשיטה המסורתית הישנה

יפעת שאשא ביטון:       אז נכון, מערכת החינוך נותנת תמהיל מגוון של שיטת הערכה ומדידה, יש גם מקצועות שיש בהם הכלים המסורתיים, אבל בואו נגיד את האמת

יפעת שאשא ביטון:  המבחנים המסורתיים לא רלוונטיים, לא באמת מקנים ידע, בטח לא לטווח הארוך

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו יודעים את זה מחקרית ולכן אנחנו עשינו את השינוי ובחרנו את המקצועות האלה דווקא משום שהם היו במעמד מאוד נמוך, הם הלכו ונשחקו עם השנים – אגב, גם במערכת החינוך, גם באקדמיה ולא רק במדינת ישראל – ולקחנו אותם כדי להרוויח שתי ציפורים במכה

יפעת שאשא ביטון:  פעם אחת לחזק אותם, ופעם אחת להכניס באמת את הרלוונטיות לתוך מערכת החינוך ולתת לילדים את המיומנויות שמדברים עליהן גם בדוח המבקר

מיקי לוי: תודה רבה על תשובתך המקיפה

מיקי לוי:  מי הדובר הבא ממשרד החינוך בבקשה?     

אפרת צנגן: בנוגע לאיזו שאלה?     

מיקי לוי: התייחסות לדוח המבקר

מיקי לוי:  הנה, היא הצליחה לעלות, בבקשה

בתיה הקלמן: תודה רבה

בתיה הקלמן:  שמי בתיה הקלמן, ממונה בכירה באגף האקדמי במועצה להשכלה גבוהה ושותפה כבר מספר שנים בתהליכי רוחב ותהליכים אסטרטגיים בנושא הכשרת המורים

בתיה הקלמן:      המועצה להשכלה גבוהה לא אחראית על מערכת החינוך, היא אחראית על האקדמיה, ובתוך האקדמיה יש מספר לא מבוטל של מוסדות אקדמיים שמכשירים מורים – המכללות האקדמיות לחינוך וגם האוניברסיטאות שמכשירות לתעודת הוראה

בתיה הקלמן:      בשנים האחרונות המועצה להשכלה גבוהה מטפלת בנושא של טיוב הכשרת מורים בכמה ערוצים

בתיה הקלמן:  הערוץ הראשון והמרכזי זה הערוץ שנוגע לייעול המערכת, נוכח העובדה שמספר המוסדות המכשירים כיום הוא רב מדי ולא מאפשר באמת יצירת מוסדות בעלי מסה קריטית של סטודנטים ושל סגל ושל בסיס איתן דיסציפלינרי

בתיה הקלמן:       אנחנו כבר כמה שנים עסוקים בלמזג בין מכללות לחינוך בינן לבין עצמן או בין מוסדות אקדמיים אחרים, ומעברן מתקצוב ותכנון משרד החינוך לתקצוב ות"ת על מנת לבטל את השניות שהן היו בה כל השנים, שבצד אחד הן היו מתוקצבות על ידי משרד החינוך ומצד שני, מפוקחות אקדמית על ידי המל"ג

בתיה הקלמן:  זה צעד אחד מאוד מאוד חשוב להבנה איך אנחנו מטפלים בנושא הכשרת המורים ומקדמים אותה לעבר המאה ה-21

בתיה הקלמן:      עניין נוסף זה עדכון התכנים בתוכניות הלימודים בהכשרה להוראה

בתיה הקלמן:  איריס וולף ממשרד החינוך הזכירה את זה, שרת החינוך לשעבר גם הזכירה את זה, היא גם הייתה מעורבת מאוד בתוך יישום המתווה החדש שאימצה המועצה להשכלה גבוהה לפני מספר שנים בעקבות דוח ועדה שעמדו בראשה פרופ' רבקה ודמני ופרופ' עפרה ענבר

בתיה הקלמן:  זו ועדה שעבדה מספר שנים במטרה לטייב את הכשרת המורים ולעדכן אותה דרך שילוב מיומנויות של המאה ה-21

בתיה הקלמן:       יש מספר חידושים עיקריים בתוך הדוח הזה שאנחנו כרגע עסוקים ביישום שלו

בתיה הקלמן:  אחד מהם זה טיפול במסלול הכשרת מורים לחינוך היסודי, כאשר היום, מי שמעוניין ללמוד להיות מורה ליסודי חייב לקחת, מעבר לחוג הדיסציפלינרי, גם חוג חינוכי, חינוך ליסודי, שזה חוג ששם דגש על כל המיומנויות הרכות והכישורים שנדרשים למאה ה-21 – אם זה שילוב למידה דיגיטלית ואם זה העניין של חינוך רגשי-חברתי ואם זה העניין של אוריינות שפתית, ועוד כיוצא בזה

בתיה הקלמן:       חידוש נוסף במתווה שאומץ על ידי המל"ג זה הכשרת מורים למסלול חמש-שנתי לתואר שני, ובמסגרתו קיצור הלימודים של התואר B

בתיה הקלמן: Ed מארבע שנים לשלוש שנים

בתיה הקלמן:  הזכירה את זה שרת החינוך לשעבר

בתיה הקלמן:  זה למעשה יקנה בסוף המסלול גם תואר ראשון, גם תעודת הוראה וגם תואר שני, ובכך יביא את הבוגרים של התוכניות למערכת הרבה יותר בשלים, הרבה יותר מיומנים ועם בסיס פדגוגי חינוכי רחב

בתיה הקלמן:       חידושים נוספים שאנחנו מקדמים גם, לא רק מנקודת המבט של מערכת החינוך אלא באופן רחב יותר, המועצה להשכלה גבוהה מקדמת כבר הרבה מאוד שנים דרך ות"ת קולות קוראים שמתמרצים את המוסדות לשלב יותר למידה דיגיטלית בתוך תוכניות הלימודים שלהם, להציע תוכניות לימודים רלוונטיות לשוק התעסוקה, דרך חיבור אקדמיה ותעסוקה

בתיה הקלמן:  אגב, גם תוכניות הלימודים להכשרת מורים, אחד החידושים העיקריים שבהן זה הגדלת ההתנסות המשמעותית בהיקף נרחב לעומת המתווה הקודם, כך שהיום סטודנט שלומד בהכשרת מורים לומד בהיקף של 18 שעות שנתיות התנסות מעשית בשדה ודרך שילוב לימודים שהוא היה רגיל ללמוד ולצרוך אותם בשיעורים פרונטליים רגילים, היום הוא לומד את כל הדברים האלה בחיבור בין תיאוריה לבין פרקטיקה, מה שקוראים קורסי תפר, ועוד, אם תרצו לשמוע עוד דוגמאות מהכיוון הזה

בתיה הקלמן:       באופן כללי, אנחנו מודעים לזה שהדרך עוד ארוכה אבל בראש ובראשונה אנחנו מאמינים שהעבודה האמיתית היא קודם כול בלארגן את מערכת הכשרת המורים בצורה שתהיה יעילה יותר, איכותית יותר ושם אנחנו כרגע עסוקים

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  מר פארס, אתה מתעסק בלימודים טכנולוגיים? בבקשה

מיקי לוי:  התוכניות של משרד החינוך להחיות את בתי הספר, שפעם נקראו מקצועיים כמין סטיגמה, שיניתם להם גם את השם והענקתם להם קצת יותר חזות ראויה ומכובדת

מיקי לוי:  בבקשה

מוהנא פארס: בוקר טוב

מוהנא פארס:  אני מוהנא, סמנכ"ל חינוך טכנולוגי במשרד

מוהנא פארס:  עסקתי בשנים האחרונות בקידום מתמטיקה חמש יחידות, מדעים ואנגלית

מוהנא פארס:  אני אגיד קודם בפתיחה, שיותר קל ללמד דיסציפלינה מאשר ללמד מיומנויות, כלומר מורה – פעם הייתי מורה – קל ללמד חשבון דיפרנציאלי וכל סוג של מתמטיקה, לעומת עכשיו נלמד לימוד עצמאי או עבודה בקבוצות

מוהנא פארס:       אלה מיומנויות קשות להוראה והן קשות אצלנו גם באקדמיה, גם ברמה העולמית, ותיכף אני אספר איזה מהלכים עשינו כדי בעצם למתן את הקושי הזה במתח בין דיסציפלינה לבין מיומנויות

מוהנא פארס:       אני אגיד, עלה הסיפור של חמש מתמטיקה, לפני עשור היה משבר ענק במספר בוגרי חמש מתמטיקה בישראל, היינו ב-9,000 תלמידים, רק 9%, כיום בשנה האחרונה סיימו מעל 20,000 תלמידים חמש מתמטיקה, כ-17%

מיקי לוי: וואו

מיקי לוי:  יוצא מן הכלל

מוהנא פארס: אנחנו ממש דומים עכשיו לאירופה המערבית

מוהנא פארס:  עלייה מאוד יפה בפיזיקה חמש יחידות וכימיה חמש יחידות בשנים האחרונות

מוהנא פארס:  דרך אגב, אפרופו תעסוקה ושוויון הזדמנויות, כיום בישראל 50% בנות, 50% בנים בחמש יחידות מתמטיקה

מוהנא פארס:       ראינו שכולם נהנו, כולם עלו, אבל בפריפריה הגיאוגרפית כולם עלו אבל עדיין הפערים נמצאים, מצטמצמים לאט לאט

מוהנא פארס:  לכן, יצאנו לתוכנית קידום מצוינות בפריפריה ב-26 יישובים, צפון, דרום, בכל המגזרים

מוהנא פארס:  אנחנו רואים שם עלייה מאוד יפה בגלל ששינינו את האסטרטגיה של לא רק דיסציפלינה אלא גם לעבוד על הציר המנטלי

מוהנא פארס:  בדיוק כמו שאמרת, אדוני היושב-ראש, פריפריה הוא מושג לא טוב, להגיד לכל תלמיד בקרית גת, בטייבה, בשדרות – אתה לא פריפריה, אתה תלמיד רגיל וצריך לקבל ציונים רגילים – ואכן, רואים תוצאות מאוד יפות

מוהנא פארס:  אני ביקרתי בבית שאן לפני שבוע

מוהנא פארס:  בית שאן כיום, משהו כמו 18% מתמטיקה חמש, 20% פיזיקה חמש, אנחנו בדרך הזו

מיקי לוי: יפה מאוד

מוהנא פארס: אפרופו מיומנויות, כמו שהזכרתי קודם, לא קל ללמד מיומנויות ולכן יצאנו לדרך עם פיילוט של 50 בתי ספר – בשיתוף פעולה בין משרד החינוך, צה"ל, הטכניון, מל"ו ועוד מכללות – ללמוד מהשטח איך מלמדים

מוהנא פארס:  אנחנו התמקדנו בשלוש מיומנויות שהן מאוד קשורות לעולם התעסוקה: פתרון בעיות מורכבות ופתוחות, עבודה בצוות, וכמובן למידה עצמית, איך ללמוד לבד

מוהנא פארס:  יצאנו לדרך, אנחנו בפיילוט של 50 בתי ספר, אני מקווה שתוך שנה יהיו לנו תובנות איך מלמדים תחומים מאוד מאוד מורכבים כאלה

מוהנא פארס:      במקביל, חטיבות הביניים, הכנה לתיכון, יש לנו פיילוט של 100 בתי ספר, תוכנית של הייטקלאס, ששם מלמדים אותן מיומנויות אבל בפלטפורמה דיגיטלית של מחשבים כדי להכין אותם גם לעולם מדעי המחשב שדובר וגם לעולם התעסוקה האקטיבית

מוהנא פארס:       אני אגיד מילה לגבי מורים

מוהנא פארס:  הנושא של הרחבת הסמכה הוזכר באופן שולי

מוהנא פארס:  אני חייב להגיד, מתמטיקה חמש יחידות ביחד עם אגף עובדי הוראה אצלנו במשרד, הכשרנו מעל 800 מורים כאלה

מוהנא פארס:  אלה מורים מתוך המערכת שחסר להם ידע מתמטי

מוהנא פארס:  היום הם בעצם מלווים את התלמידים בבתי הספר בחמש יחידות מתמטיקה

מוהנא פארס:      נכון, עדיין יש מחסור, וכדי לטפל במחסור במורים בישראל, שהוא בעיה לא קשורה הרבה למשרד החינוך – תרבותית, של שכר, של סטטוס – אבל יש לנו שני דברים במקביל

מוהנא פארס:  מצד אחד, הרחבות הסמכה, הסבות, מה שאיריס דיברה, אבל היום אנחנו מנסים לבנות מרחב וירטואלי

מוהנא פארס:  תלמיד שיושב במקום רחוק, בדרום או בצפון, ואין מורה, אנחנו ננסה לתת לו מורה וירטואלי, מורה הכי טוב שיש, אבל ילמד מרחוק

מוהנא פארס:  אנחנו בתחילת הדרך, אני מקווה שתוך שנה נתחיל לדבר על מורים כאלה שילמדו תלמידים גם מרחוק

יפעת שאשא ביטון: יש היום

יפעת שאשא ביטון:  יש את הבית ספר הווירטואלי

מיקי לוי: אני כל כך שמח שנתתי לך לדבר

מיקי לוי:  אתה מופיע אבל עודדת אותנו, גם בעלייה של מספר התלמידים שלומדים מתמטיקה, פיזיקה ואנגלית, גם לגבי ההתייחסות – איך נגיד פריפריה? אולי נמציא איזו מילה, זה משגע אותי – אותן ערים חשובות שנמצאות בדרום ובצפון המדינה וגם במזרחה, ותשומת הלב שנותן משרד החינוך לנושא הזה, מעט מרגיע שאנחנו מתחילים לצמצם את הפערים בינינו לבין מדינות מערביות באירופה

מיקי לוי:  גברתי השרה לשעבר, אני אמרתי שמה שימצב אותנו – לפחות ממה שאני קרוב ויודע – זה הנושאים האלה של הלימודים הריאליים, מדעי המחשב, בינה מלאכותית, זה  יכבוש את העולם

מיקי לוי:  יכבוש את העולם, לא יעזור כלום

מיקי לוי:  כן, הלימודים האחרים להשכלה כללית בהחלט חשובים לנו, גם ההיסטוריה שלנו כעם

יפעת שאשא ביטון: זה לא רק

מיקי לוי: ולא רק

מיקי לוי:  איפה עומד הלימוד - - -     

יפעת שאשא ביטון: החינוך הטכנולוגי?     

מיקי לוי: החינוך הטכנולוגי והמורה הווירטואלי למדעי המחשב, איפה זה עומד? אני לא מומחה, תסלחי לי, את מומחית, קטונתי לידך, אבל איפה מגייסים מורים וירטואליים מחברות ההייטק, שהם יודעים את המשמעות, שכל אחד ייתן שעה בשבוע, שעתיים בשבוע? כי זה קל לו, הוא נשאר בתוך החממה שלו

מיקי לוי:  כשהייתי סגן שר האוצר ביקרתי בכל כך הרבה חממות למדעי המחשב שקמו בדרום תל אביב, יושבים בחדר חבורה של חכמים ומנסים לעשות משהו

מיקי לוי:       איך אפשר לגייס? איך אפשר לעשות יותר בנושאים האלה של מדעי המחשב? אז גם הצד הטכנולוגי, שאנחנו לא נותנים לילדים – ואני שומע את הדאגה שלה לחלק מהילדים ללכת לאיבוד – וגם הצד של מדעי המחשב

מיקי לוי:  אם אתה לא יודע, זה בסדר, אני אשאל אותה

יפעת שאשא ביטון: אני אתייחס – ברשותך, מוהנא – אלה שתי סוגיות שאני רגע אפריד אותן ואני אתייחס לכל אחת מהן בנפרד

יפעת שאשא ביטון:  העניין של לימודים וירטואליים, היום יש את בית הספר הווירטואלי

מיקי לוי: לימודים מרחוק

יפעת שאשא ביטון: כן

יפעת שאשא ביטון:  שנותן היום מענה בעיקר בהכנה לבגרות

יפעת שאשא ביטון:  זה עובד יפה, זה הולך ומתרחב, זה ביחד עם המשרד לחדשנות, זה בא בעצם ביחד

יפעת שאשא ביטון:  זה נושא שהוא הולך ומתרחב בתוך המשרד, אגב בעקבות הקורונה זה אפילו קיבל איזשהו בוסט כי הבנו שזה מענה שיכול להיות נכון ואמיתי

יפעת שאשא ביטון:      אני רוצה רגע לשים את זה בצד כי אנחנו כל הזמן נמצאים או במדעי המחשב או במתמטיקה

יפעת שאשא ביטון:  אני אומרת לך, לא כל  ילדי ישראל הם חמש יחידות מתמטיקה והם יכולים להגיע להישגים

מיקי לוי: הגעתם למספרים אדירים

יפעת שאשא ביטון: ועדיין, תיקח אותם, זה אלפים בודדים, ביחס לכל תלמידי ישראל, שמגיעים להישגים פנומנליים בחיים שלהם אחר כך בלי שהם היו בחמש יחידות מתמטיקה או ארבע יחידות מתמטיקה – ואומרת לך את זה כמי שכן אוהבת מתמטיקה, כן עשתה בגרות ריאלית – ובכל זאת, אנחנו צריכים לראות איך בתוך המערך הבית-ספרי אנחנו נותנים מקום ובמה לכולם

יפעת שאשא ביטון:       וכאן אני מגיעה לעניין של החינוך הטכנולוגי

יפעת שאשא ביטון:  החינוך הטכנולוגי בשנים האחרונות פשוט הולך ונכחד מתוך המערכת

יפעת שאשא ביטון:  כל מה שאנחנו הכרנו בעבר – ואגב, זה בגלל חטא העבר – שלקחו את כל הילדים שקצת לא הסתדרו בתוך המערך העיוני והוציאו אותם לבתי ספר אחרים שנקראו מרכזי נוער או כל מיני שמות אחרים, והם פשוט היו מתויגים, במקום לראות איך אנחנו נותנים להם את המענה הייחודי שלהם בתוך המערך הבית-ספרי

יפעת שאשא ביטון:      אז נכון שאמרתי שאני רוצה לבוא לשמונה שנים ולא יצא לי שמונה שנים, אבל בתוך הזמן הזה כן צריך לראות איך אנחנו בונים מחדש את המערך הטכנולוגי

יפעת שאשא ביטון:       היום במדינת ישראל, לפחות 30%, 40% מהתלמידים לא מקבלים תעודת בגרות, וגם מי שמגיע לתעודת בגרות, תעודת הבגרות לא בהכרח תעודה אקדמית, זאת אומרת שהוא לא ככה במסלול ישיר לאקדמיה

יפעת שאשא ביטון:       בהרבה מאוד מדינות פיתחו את המערך הטכנולוגי כמקצוע, זאת אומרת תלמידים יכולים לצאת – אז אם לא תעודת בגרות, גם תעודה מקצועית – ואגב, הם יכולים לצאת גם וגם

יפעת שאשא ביטון:  יש הרבה מאוד מדינות שנותנים גם את תעודת הבגרות וגם את התעודה המקצועית

יפעת שאשא ביטון:  היום זה בעיקר נמצא במשרד הכלכלה, מעט מאוד שנמצאים במשרד החינוך, והם בעיקר לנוער בסיכון, ואני חושבת שאת התפיסה הזאת – אתה דיברת על פריפריה – את התפיסה הזו של החינוך הטכנולוגי צריך לשנות

יפעת שאשא ביטון:       זה יושב על דעות קדומות, זה יושב על זה שכאן בתוך הבית מי שהיה אומר חינוך טכנולוגי – אם אתה זוכר את סילבן שהוא איש יקר, אמר: מה, אנחנו חוטבי העצים ושואבי המים? – לא, אבל אני חושבת שיש לנו אחריות לתת לילדים, כמו שיש חלק שהולכים לספרות וחלק להיסטוריה וחלק לפיזיקה וחלק לביולוגיה וכל אחד בוחר את המקום שנוח לו וטוב לו, אנחנו צריכים לאפשר גם את הבגרות הטכנולוגית, שהיום היא גם דורשת מיומנויות מסדר גבוה

יפעת שאשא ביטון:  זה לא החרטות של פעם

יפעת שאשא ביטון:  CNC של היום זה משהו אחר לגמרי, זה מתמטיקה אחרת וזה אנגלית וזה הרבה מאוד דברים

יפעת שאשא ביטון:  מכונאות רכב – מכונאות רכב זה מחשוב, זה הכול מחשבים, זה דבר שונה לחלוטין ממה שהוא היה בעבר

יפעת שאשא ביטון:      אז צריך פחות לפחד לגעת בזה, צריך כן להכניס את זה לבית הספר ולתת את זה כבחירה לכל התלמידים שנמצאים

יפעת שאשא ביטון:  אתה יכול לעשות חמש יחידות פיזיקה וגם לעשות מכונאות רכב

מיקי לוי: לא סותר

יפעת שאשא ביטון: זה לא צריך לבוא בסתירה אבל צריך לבנות את זה טוב, כחלק מהמערך הבית-ספרי

יפעת שאשא ביטון:  משרד החינוך לא שם, אנחנו עדיין לא שם, אני אומרת את זה בכאב

יפעת שאשא ביטון:  אולי פעם כשאני אחזור - -     

מיקי לוי: את תחזרי

יפעת שאשא ביטון: - - אנחנו נוכל להתעסק בזה, אבל הסיפור של החינוך הטכנולוגי, בעיניי דורש ביקורת כשלעצמה כדי לראות איך אנחנו מחזירים את זה למסלול, שנותן בפרקטיקה כלים ועבודה ותעודות מעשיות למי שלא ילך לאקדמיה

מיקי לוי: מה שאומרת יפעת, טוב היה עושה משרד מבקר המדינה שיעשה איזושהי בקרה מיוחדת רק לנושא של החינוך הטכנולוגי

יפעת שאשא ביטון: שהוא לא פיזיקה מתמטיקה חמש יחידות, כי היום כולם אומרים – כן, יש לנו פיזיקה, יש לנו כימיה

יפעת שאשא ביטון:  לא

יפעת שאשא ביטון:  תיקחו את זה לחינוך הטכנולוגי המקצועי שאנחנו מדברים עליו

מיכה גולדמן: נגענו בזה בעוד פרק בשוק העבודה

יפעת שאשא ביטון: כן, ראיתי את זה

מיכה גולדמן: נגענו באנגלית למשל, כמה האנגלית של השלוש יחידות לא מתאימה לאנשים שעובדים במקצוע

יפעת שאשא ביטון: גם אנגלית חמש יחידות, אני אפתיע אותך

מיכה גולדמן: אני לא מדבר על החמש יחידות

מיכה גולדמן:  אני מדבר על אנגלית

מיכה גולדמן:  זה אולי משהו שאנחנו למדנו תוך כדי ביקורת, דיברת על מכונאי רכב

מיכה גולדמן:  דיברנו עם מוסכים, הם אומרים: אנחנו מקבלים אנשים, הם לא יודעים אנגלית, אבל הכול היום באנגלית

יפעת שאשא ביטון: נכון

מיכה גולדמן: פעם היה אחד והיה מסביר לכולם, אבל כל ה-Manuals זה באנגלית

יפעת שאשא ביטון: אבל זה מה שאני אומרת

יפעת שאשא ביטון:  גם חמש יחידות אנגלית, הם לומדים, הם יוציאו הישגים גבוהים

יפעת שאשא ביטון:  אגב, אני אפתיע אותך, מרבית התלמידים עושים ארבע וחמש יחידות באנגלית

יפעת שאשא ביטון:  הם לא יודעים לדבר, ולכן אנחנו הכנסנו את האנגלית הדבורה מגיל גן –  גם מוהנא פארס שותף לזה ושותף גם בחשיפה למקצועות ההייטק כדי לטשטש את ההבדלים המגדריים כבר בגיל צעיר ולהראות לילדים שהייטק זה לא רק המהנדסים, זה עולם שלם של תוכן

יפעת שאשא ביטון:       אז נכון, אני מסכימה איתך, בלי אנגלית היום, לא המתמטיקה ולא הפיזיקה ולא כלום, אתה לא יכול להתקדם לשום מקום, צריך לתת לזה דגש מהתחלה

יפעת שאשא ביטון:  צריך לשנות את השיטה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  מועצת התלמידים ממתינה בסבלנות

מיקי לוי:  ברוכה הבאה, ליאם, בבקשה

ליאם אריאל קוטק: תודה רבה על זכות הדיבור

ליאם אריאל קוטק:  שמי ליאם, אני מבקרת מועצת תלמידים והנוער הארצית

ליאם אריאל קוטק:  אני תלמידת כיתה י"ב מהרצליה

ליאם אריאל קוטק:       נגענו פה בהרבה נקודות אבל אם נתייחס לדיון של הוועדה, לשם שלו, התאמת מערכת החינוך לשוק העבודה המשתנה, קצת קשה לי עם השם כי כרגע מערכת החינוך לא מתאימה לשוק העבודה הקיים

ליאם אריאל קוטק:  לא מלמדים במערכת החינוך איך לקרוא תלוש משכורת, איך בונים קורות חיים, איך ניגשים לריאיון עבודה או איך אני בכלל בוחרת את המסלול של מה שאני רוצה לעשות בחיים

ליאם אריאל קוטק:      עכשיו בתיכון אני מרחיבה שני מקצועות הומניים, אני בתוכנית דיפלומטיה, לא בטוח שאני אלך וארצה עכשיו – אני לא מהתלמידים שילכו לתוכניות הטכנולוגיות, וכאן יש גם אמירה – אסור לזנוח גם את המקצועות ההומניים, לא משנה כמה השוק משתנה, המקצועות ההומניים עדיין יישארו פה כי אי אפשר להחליף בן אדם, את הפנים, את האנושיות

ליאם אריאל קוטק:       מעבר לזה, אם נתייחס לרפורמה ולביטול של הרפורמה, אני לא הייתי רוצה להיות עכשיו בכיתה י' עם שנתיים בחטיבה בקורונה, לעלות לתיכון כשאני לא זוכרת בכלל מה הייתה החטיבה ואז להגיע, אומרים לי, הנה מתחילים משהו חדש, ואז אחרי מספר שניות עוד פעם מבטלים

ליאם אריאל קוטק:  אם היינו עכשיו בתוכנית הקודמת, התלמידים האלה או היו שנייה לפני שהם מסיימים את החומר לבגרויות חורף שלהם או שהם סיימו את ה-30% שלהם ומתחילים את החומר ל-70% ולבגרויות הקיץ

ליאם אריאל קוטק:       כלומר, כרגע התלמידים האלה גם נמצאים באי ודאות של איפה הם נמצאים, הם הולכים לרפורמה החדשה שהולכת לצאת? הם הולכים להישאר ברפורמה הישנה? מה הם הולכים לעשות? באיזו סיטואציה הם הולכים להימצא?      אם נדבר על המחסור במורים, יש לנו נציגה במועצה שיום אחד אמרה, אני בכיתה קטנה, יש בה 28 תלמידים

ליאם אריאל קוטק:  זה לא רק מחסור במורים מקצועיים, זה גם מחסור במחנכים, בכיתות

ליאם אריאל קוטק:  אני נמצאת בכיתה שיש בה כמעט 40 ילדים

ליאם אריאל קוטק:  ללמוד בה זה נורא קשה, מעבר לזה שאנחנו לומדים בקרוואנים כי הבית ספר בשיפוץ

ליאם אריאל קוטק:  פיזית, מורה לא יכול להשקיע את מה שהוא יכול, הוא לא יכול ללמד 40 ילד בבת אחת

ליאם אריאל קוטק:  כל תלמיד מתקדם בקצב אחר, כל תלמיד יש לו את החוזקות האחרות, כל תלמיד צריך שהדבר יהיה מותאם לו

ליאם אריאל קוטק:  40 ילד בכיתה זה חוסר מורים שלפי דעתי אולי הוא קצת יותר חשוב מהמורים למתמטיקה כי מורים למתמטיקה גם יכולים להיות מחנכים

ליאם אריאל קוטק:  יש חוסר בכיתות

ליאם אריאל קוטק:      אם נדבר על ההרצאות שנותנים לנו של בואו נעזור לכם, זה רשות, בית ספר בוחר אם לקיים אותן אם לא

ליאם אריאל קוטק:  בית ספר בוחר מה לקיים אם לא

ליאם אריאל קוטק:  איפה say לתלמידים? מעבר לזה, איפה להגיד, זה מה שחשוב, זה חשוב שיהיה במערכת החינוך? בכל זאת, יש סיבה שבית ספר נקרא בית ספר

ליאם אריאל קוטק:  הוא הבית השני שלנו

ליאם אריאל קוטק:  לא משנה מה ולא משנה כמה שנכחיש את זה, לא משנה כמה לא ניהנה שם, זה הבית השני שלנו, אנחנו נמצאים בו עד אחר הצהריים, מצאת הזריחה עד צאת השקיעה לפעמים, גם לפני בגרויות

ליאם אריאל קוטק:       המקום הזה צריך להוציא אותנו מוכשרים לכלים

ליאם אריאל קוטק:  כרגע, ההתייחסות – אני תלמידת כיתה י"ב –לא קיבלתי שום הכשרה למה אני עושה אחרי שאני מסיימת את הצבא

ליאם אריאל קוטק:  קיבלתי הכשרה של בואי נעזור לך, נמצא מה תהיי בצה"ל, אבל בסדר, מי יכין אותי לאחרי צה"ל? הרי בצה"ל מה שאני אהיה, אני אהיה עסוקה בלתרום למדינה, שזה לא פחות חשוב ויש לזה חשיבות אדירה, אבל מה אני עושה אחרי צה"ל? איך אני מגיעה לזה? יש פה המון שאלות שעולות לבני הנוער, אנחנו יוצאים פשוט חסרי כלים

מיקי לוי: מדהימה

מיקי לוי:  תודה רבה לך

ליאם אריאל קוטק: תודה

יפעת שאשא ביטון: אני תמיד אומרת, אחרי שהילדים מדברים כבר לא צריך להוסיף כלום

מיקי לוי: אני יכול להגיד לך, כשהייתי סגן שר האוצר ביקשתי שלפחות בחלק מבתי הספר ינהלו שיעורים פיננסיים

מיקי לוי:  נתתי 50 מיליון שקל והיה ויכוח על עוד 30 מיליון שקל

מיקי לוי:  שר חינוך ממפלגתי – תתחיל, רק תתחיל

מיקי לוי:  אז היו צ'קים או לפתוח חשבון בנק, איך פותחים? מה פותחים? איך מתנהלים? האם נכנסים למינוס? מה התשלום שהמינוס גורר לאחר מכן? איזה מחזור חיים זה גורם לך? איך תתנהלי בחיים אם תתחילי לחיות עם מינוס? עוד כל מיני דברים

מיקי לוי:  כרטיסי אשראי, זה נורא קל, משלמים בכרטיסי אשראי, איזה כיף

מיקי לוי:  בסוף החודש מגיע משבר, והמשבר גורר אותך

מיקי לוי:  אני יכול לתת 20,000 נושאים

מיקי לוי:       צר לי שלא הכניסו את החינוך הפיננסי לבתי הספר

מיקי לוי:  אני בא מהצד לא של החינוך, אני לא מבין בחינוך, קטונתי, אני מבין במספרים

ליאם אריאל קוטק: אני אגיד ששנה שעברה מועצת תלמידים כן קידמה, יחד עם משרד החינוך, תוכנית לחינוך פיננסי

ליאם אריאל קוטק:  -     

מיקי לוי: אני שמח

ליאם אריאל קוטק: אבל היא כרגע נופלת בין הכיסאות בגלל כל המעברים במערכת

יפעת שאשא ביטון: יש תוכנית מובנית מגיל גן, זה מדהים לראות איך בגן כבר מתחילים ללמוד את הנושא הזה, וזה הולך בצורה מודולרית ומתרחב משנה לשנה עד שזה מגיע לתיכון, אבל מקווה שלא יפילו את זה

מיקי לוי: אני אומר לך שאני אוסף לנכד שלי את הבקבוקים, אני לא זורק אותם למיחזור, לוקח אליו בניילון עד לרמת ישי כדי שהוא ילך לסופר להחזיר, הוא בגיל ארבע, וכשהוא מקבל 15 שקלים, אין מאושר ממנו

מיקי לוי:  הוא מכניס לקופה והוא סופר והוא כבר מבין

יפעת שאשא ביטון: זה אוריינות

מיקי לוי: כן

מיקי לוי:  כשאת אומרת מגן הילדים, זה מדהים

מיקי לוי:  עודדת אותנו אבל גם בצד אחד, יש לי למה לדאוג

מיקי לוי:  יש למה לדאוג

מיקי לוי:  אני חייב להגיד שמר מוהנא פארס, הוא מאוד מאוד עודד אותנו, גם מספר התלמידים שניגשים לצד הטכנולוגי וגם ההתקדמות שנעשתה

יפעת שאשא ביטון: בלי כלים ומיומנויות

יפעת שאשא ביטון:  היא אומרת פה בכזה אומץ, אני יוצאת בלי כלים

יפעת שאשא ביטון:  בסוף, וגם אמר מוהנא, קשה ללמד מיומנויות

יפעת שאשא ביטון:  לא מלמדים מיומנות

יפעת שאשא ביטון:  דרך הלמידה הילדים מקבלים את המיומנויות

יפעת שאשא ביטון:      כשאנחנו יצאנו לרפורמה של הבגרויות ודיברנו על זה שילד יצטרך לחשוב איזה שאלת חקר הוא בוחר ואחר כך ללכת ולחפש את החומרים הרלוונטיים ומתוך החומרים שהוא מוצא לדעת במה הוא יכול להשתמש ובמה לא כי צריך בסוף לסנן את הדברים ולדעת מה אמין יותר ומה לא, זו גם אוריינות כשלעצמה, והיכולת שלו אחר כך לארגן את זה בכתב ואחר כך להביע את זה בעל פה כי הייתה אמורה להיות בחינה בעל-פה שהיא פרזנטציה, כמו שעושים פוסטרים באקדמיה

יפעת שאשא ביטון:       כל הדברים האלה, זה אתה לומד תוך כדי תהליך למידה, אלה דברים שהם נרכשים

יפעת שאשא ביטון:  אין להם את זה, ואני מאוד חוששת שבביטול של הרפורמה עכשיו, יחזירו חזרה למה שאתם מבקרים בתוך דוח המבקר כי הרי דוח המבקר מדבר על כמה זה היה חסר בעבר

יפעת שאשא ביטון:  המשמעות של זה שאנחנו חוזרים אחורה בזמן, מה שכתבת עכשיו יהיה נכון גם לעוד שלוש-ארבע שנים

מיקי לוי: אבל מה שאמרו אנשי משרדך לשעבר, לפחות היא, שכרגע לא מבטלים אלא עושים חשיבה עם בעלי מקצוע

מיקי לוי:  אני לא יודע לאן החשיבה תלך אבל לפחות זה לא במחי יד בהחלפת שרי משרד החינוך

יפעת שאשא ביטון: לא, אני מקווה

יפעת שאשא ביטון:  בסוף אין דרך אחרת, זה יהיה חייב להתקדם קדימה ולהשאיר לפחות משהו מזה, ואני מקווה שתצליחו להחזיק את זה

מיקי לוי: יש מישהו – גם בזום וגם מהנוכחים פה – שרוצה להגיד משהו? אולי השרה לשעבר, אז בבקשה

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לסכם

מיקי לוי: משהו שאת מקווה לעתיד לבוא

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה להתייחס ברשותך לנקודות שעלו כאן, ועדיין לא התייחסתי

יפעת שאשא ביטון:  העניין של מיומנויות פיזה

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו כל פעם מגיעים לפיזה – וואו, התלמידים שלנו לא עומדים בציפיות

יפעת שאשא ביטון:       הסיבה לזה היא פשוטה

יפעת שאשא ביטון:  התלמידים שלנו לא פחות חכמים מאשר במקומות אחרים והמורים שלנו לא פחות מוכשרים מאשר במקומות אחרים, אבל לא מלמדים למיומנויות של פיזה, אז איך אתה יכול לבחון על משהו שאתה בכלל לא לומד אליו?      

מיקי לוי: יש לי שאלת המשך בעניין הזה

מיקי לוי:  כשהם משתחררים מן הצבא – סתם, היועץ שלי גיא, והבת שלי, שהלכו להיות דיילים באל על, היו צריכים ללכת לבחינה – אז מה עשינו? לקחתי לה מכון לשלושה ימים כדי שיכין אותה

יפעת שאשא ביטון: נכון, כי במבחני שינון בכיתה לא תקבל שום דבר מהדבר הזה

מיקי לוי: ואותו דבר לגבי הפסיכומטרי

פלורינה הלמן לוין: גם מבחני מיון לחטיבות עובדים על הבסיס הזה

יפעת שאשא ביטון: מה שעשינו, התחלנו את זה השנה – ואני מעריכה שזה יישאר כי זה כבר ממש טבוע בתוך תוכנית הלימודים – שינינו את לימודי המתמטיקה באופן כזה שהם לומדים בחטיבות הביניים את המיומנויות שעליהן נבחנים בפיזה ואני מקווה שבפעם הבאה אנחנו כבר נוכל לראות את התוצאות

יפעת שאשא ביטון:       אגב, צריך לומר שיש דברים מדהימים שקורים בתוך מערכת החינוך, לרוב הם קורים בחטיבות הביניים כי שם אין בגרות, ושם אפשר לפרוח וליזום וליצור ולעשות דברים שאנחנו חולמים עליהם, ומה שקרה זה שכשהגיעו לכיתה  י' הכול נעצר כי כבר הבגרות משנה לך את הדרך שבה אתה צריך ללמוד כי אתה נבחן בצורה אחרת

יפעת שאשא ביטון:  את זה אנחנו ניסינו לשבור כדי שהחדשנות שנכנסה למערכת תישאר עד הקצה

יפעת שאשא ביטון:      לגבי העניין של מחסור במורים, אני אפתיע אותך

יפעת שאשא ביטון:  עיקר המחסור במורים הוא במרכז

יפעת שאשא ביטון:  אני שבאה מהפריפריה, כל הזמן – אתם יודעים, באה מקרית שמונה, תמיד נדמה שכל בעיה שיש במרכז, אצלנו היא שבעתיים

יפעת שאשא ביטון:  במחסור במורים וגננות זה הפוך

יפעת שאשא ביטון:  מאוד קשה לחיות במרכז, עם שכר מאוד נמוך

יפעת שאשא ביטון:  רובם הולכים לפריפריה של המרכז – ליישובים הפריפריאליים שם – ואז שם הם בעיקר עובדים

יפעת שאשא ביטון:  מחסור אדיר של גננות בחינוך המיוחד, של גננות רגילות, של מורים בכל המקצועות, אתה פוגש את זה בעיקר במרכז הארץ וגם שם עיקר הכיתות הגדולות

יפעת שאשא ביטון:  בפריפריה אתה תמצא כיתות יותר מאוזנות, יותר קטנות, במרכז אנחנו חווים את הקושי

יפעת שאשא ביטון:      מילה אחרונה לגבי עניין הפער בין הכשרת המורים לבין המציאות

יפעת שאשא ביטון:  מה שקורה זה שהכשרת המורים הלכה והתקדמה בשנים האחרונות, מלמדים איך להיות מורה בעידן החדש, עם כל החדשנות, עם כל הטכנולוגיה, עם כל המשמעויות של זה, כיתות חדשות שיש בתוך המסגרות להכשרת מורים, ואז הם מגיעים לבית הספר, ומה קורה? החלום ושברו

יפעת שאשא ביטון:  בית הספר נראה בדיוק כמו שהוא נראה לפני הרבה מאוד שנים, ואני חושבת שכל השינויים שהתחלנו להוביל במערכת החינוך זה כדי לייצר את ההתאמה בין ההכשרה לבין המציאות ולראות איך אנחנו יוצרים רצף כדי שההכשרה תהיה רלוונטית, וגם בעיקר כמו שאמרתי קודם, שמערכת החינוך תהיה רלוונטית, ובעיניי זו מטרת העל שלה

יפעת שאשא ביטון:  תודה רבה

מיקי לוי: תודה רבה לשרה לשעבר, אני מאוד מקווה שהתוכניות האלה לא ירדו מהמדף, כמו שאמרת, אלה תוכניות שתוכננו במשך שנים, לא המצאתם את הגלגל

יפעת שאשא ביטון: נכון

יפעת שאשא ביטון:  לגמרי

מיקי לוי: רק הבאתם אותן לכלל ביצוע

מיקי לוי:  שכלל תלמידי ישראל לא יתבלבלו, זאת עבודה שלכם וחלק מעשי שלכם לבוא מבחינה מקצועית – תעזבו את הפוליטיקה, היא לא מעניינת – מבחינה מקצועית מה טובת תלמידי מדינת ישראל, מה הטובה שלהם דורשת מבחינת ההשקעה, מבחינת העתיד שלהם

מיקי לוי:  צריך לשאוף ולא לבלבל אותם

מיקי לוי:       מה שמצביע חלק מהדוח של מבקר המדינה, צריך ללכת באיזושהי תוכנית מובנית

מיקי לוי:  מה שהשרה לשעבר אומרת, צריך לדבוק בתוכניות המובנות כי אם כל יומיים וחצי אנחנו נשנה אותן, אנחנו נבלבל אותך ואת חברייך, ולא זו הכוונה אלא הכוונה היא לתת מיומנויות ומקצועיות לעתיד לבוא

מיקי לוי:       אני רוצה להודות למשרד מבקר המדינה

מיקי לוי:  יש עוד מישהו?     

קריאה: דוברת אחת מהשלטון האזורי

מיקי לוי: ובכל זאת, תודה רבה גם למשרד מבקר המדינה

מיקי לוי:  אני מתנצל, כנראה פספסנו אותך, אסנת אייל, מנהלת אגף חינוך, רווחה וקהילה בשלטון המקומי

מיקי לוי:  בבקשה

אסנת אייל: אני ממרכז השלטון האזורי, לא המקומי

אסנת אייל:  אני רוצה ברשותכם לחזק את דבריה של חברת הכנסת ד"ר יפעת שאשא ביטון על הרפורמה במועצות האזוריות

אסנת אייל:  הרפורמה בחינוך בכלל מאוד התאימה למרחב הכפרי, אנחנו עובדים ככה כבר הרבה מאוד זמן ופשוט אין אפשרות לחזור אחורה לשיטת שינון, להרבה מאוד בגרויות, ואני מאוד מאוד מקווה שבאמת משרד החינוך ישכיל להמשיך את המתווה הזה של עבודה על פי מיומנויות, עבודה שמחזקת גם מיומנויות רגשיות וגם מיומנויות קוגניטיביות, ושבאמת ייתנו לנו לעבוד

אסנת אייל:  תודה

מיקי לוי: אני שמח שנתתי לך כי סוף סוף מישהו אומר: עזבו, תנו לעבוד, הפוליטיקה לא קובעת

מיקי לוי:  יש כאן את טובת התלמידים עצמם, אל תשנו לנו

מיקי לוי:  באמת, שהפוליטיקה תפסיק להרוס כל חלקה טובה

מיקי לוי:       אני רק רוצה להודות למשרד מבקר המדינה על הדוח הזה, המאוד מאוד חשוב, לאנשי משרד החינוך שלקחו אותו ברצינות יתר, קיבלו אותו לפני כן, חלק היו כבר תשובות מובנות בתוך הדוח עצמו

מיקי לוי:  נשאר לנו להמשיך ולהקפיד על התיקונים עצמם

מיקי לוי:       אל תיתנו – אני פונה לאנשי המקצוע, הוועדה פונה, אין בכוחה לבוא ולהכריח, אבל תביעו את הדעה המקצועית שלכם כדי שמה שטוב, לא ייפול ולא ילך לפח האשפה של ההיסטוריה כי מדובר בטובת הילדים שלנו, בחינוך הילדים שלנו, ובזה אני פונה לאנשי משרד החינוך, אנשי המקצוע, עזבו פוליטיקה, לא מעניין

מיקי לוי:  מה שלא  טוב, תורידו, הנה אני אומר

יפעת שאשא ביטון: גם אני אומרת

מיקי לוי: גם חברת הכנסת ביטון אומרת עכשיו, מה שלא טוב תורידו

מיקי לוי:  מהניסיון, מזה שבחנתם את זה פעם נוספת, אבל אל תעשו שינוי של 180 מעלות ותמשיכו לבלבל אותם

מיקי לוי:  היא דיברה מתוך דם ליבה ממש, ותודה רבה לך שבאת

מיקי לוי:       חברים, תודה רבה לכולם, אני מודה לכם

מיקי לוי:  בהצלחה לכולנו

מיקי לוי:  ישיבה זו נעולה