ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-02-07 00:00

אוריאל בוסו: שלום, בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות

אוריאל בוסו:  היום יום שלישי, ט"ז בשבט, התשפ"ג – 7 בפברואר 2023

אוריאל בוסו:  הנושא: הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 12), התשפ"ג-2023

אוריאל בוסו:  אתמול דנה כאן הוועדה בהצעת החוק

אוריאל בוסו:  לבקשתנו, כמובן לאחר שיח עם משרד הבריאות ועם צוות הוועדה שהיו קשובים להערות של החברים וחברי הוועדה, החוק צומצם באופן משמעותי מכפי שנשלח מלכתחילה

אוריאל בוסו:  צריך לזכור שהנוסח הונח במלואו, לא שונה שום דבר, לא התווסף שום דבר, רק צומצם, ואנחנו דואגים שהסעיפים הרלוונטיים שאנחנו משאירים תואמים גם כן נגזרות מסעיפים אחרים

אוריאל בוסו:       כפי שאמרנו אתמול, חוק הקורונה, הסמכויות שלו, החוק שמכוחו נלקחות סמכויות, עומד לפוג בימים הקרובים, כאשר כעת אנחנו מקדמים רק את הארכת הסעיפים הנקודתיים שאנחנו הגענו איתם להסכמות כדי שהמדינה בכלל ומערכת הבריאות בפרט תוכל להיות ערוכה להיות עם הסדרים ולתת מענה במקרה וחלילה תהיה התפרצות

אוריאל בוסו:  כפי שאמרנו, זה צומצם בעיקר לנושא של כניסה ויציאה מגבולות מדינת ישראל

אוריאל בוסו:  אם נגדיר את זה במקרו, מדובר ביבשה, באוויר ובים

אוריאל בוסו:  גם בכלי טיס וגם בכלי שיט תהיה אפשרות בכניסה וביציאה, במידה ויזהו משהו

אוריאל בוסו:       על שולחן הוועדה הונחו הסתייגויות של מספר סיעות

אוריאל בוסו:  אנחנו נשמע את ההסתייגויות, אחר כך נעבור להצבעות

אוריאל בוסו:  המטרה היא להשלים את הכנת החוק עוד היום, עוד לפני תחילת המליאה, ולהגיע להצבעות במליאה, בעזרת השם, מחר

אוריאל בוסו:  נעה, היועצת המשפטית, בקשה

נעה בן שבת: 	אתמול קראנו את הנוסח בסביבה של נציגי משרד הבריאות ומשרד המשפטים, כאשר אחרי כן היו עוד תיקונים קלים שמופיעים פה בעקוב אחרי שינויים

נעה בן שבת:  כפי שציינת, ההוראה המקורית הייתה להאריך את החוק כולו, אבל לבסוף כל ההוראות צומצמו, לכן מונח בפניכם גם הנוסח המתוקן וגם הנוסח המשולב של החוק כך שאפשר לראות איך נראה חוק סמכויות מיוחדות אחרי התיקונים

נעה בן שבת:      חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 12),  התשפ"ג-2023       תיקון סעיף 1	1

נעה בן שבת: 	בחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), היו"ר			התש"ף – 2020 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 -      

נעה בן שבת: קורונה מיידית", "בדיקת תסמינים", "גוף הצלה", "הגורם האחראי  על המקום", "הכרזה על אזור מוגבל", "הכרזה על אזור תיירות מיוחד", "הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה", "הצהרת בריאות", "התקהלות", "ועדת השרים", "חוק חינוך מיוחד", "טיפול רפואי",  "מוסד המקיים פעילות חינוך", "מזון", "מתקן אירוח", "מפעל מתקן אירוח", "מקום מגורים", "מקום עבודה", "מקום פתוח לציבור",  "מרחב פרטי", "מרחב ציבורי", "עובד", "עיתונאי או עובד מקצועות התקשורת", "רכוש משותף", "תחבורה יבשתית", "תעודת מחוסן" ו"תעודת מחלים" ו-"תשאול" – יימחקו;     

אוריאל בוסו: זאת נקודה שהועלתה תוך כדי דיונים, בהידברות עם משרד הבריאות

", יבוא: ""ועדה של הכנסת" – ועדת החוקה, ולעניין תקנות לפי סעיף 12 –  ועדת הכללה של הכנסת, ואם הנושא הוא בתחום ענייניה של יותר מוועדה אחת – הוועדה שהתקנות הן בעיקרן בתחום ענייניה אלא אם כן ועדת הכנסת קבעה ועדה אחת מהן

", יבוא:  ואולם אם לא  הוקמה ועדה מוועדות אלה – ועדה של הכנסת שוועדת הכנסת  קבעה לעניין זה

", יבוא: "

", יבוא:      היום יש לנו כמה ועדות שעוסקות – ועדת הרווחה במוסדות רווחה, ועדת חינוך במוסדות חינוך

", יבוא:  כיוון שהנושאים האלה יורדים מסדר היום, נשארה לנו רק ועדת הכלכלה שתקנות לפי סעיף 12 הן בסמכותה, ונשארה ועדת החוקה

", יבוא:  משרד הבריאות, הייתה לכם בקשה בהקשר הזה

יוסף גולדברג: כן

יוסף גולדברג:  בזמנו החוק היה מאוד רחב, היו הרבה סטים של תקנות שהייתה אפשרות להעביר לוועדות שונות של הכנסת, אבל כעת, מכיוון שאנחנו מאוד-מאוד צמצמנו והתקנות הן רק לעניין חובת בדיקה בכניסה בישראל ולעניין עוד נושא שקשור בזה והיסטורית נקבע שילך לוועדת הכלכלה, אין כאן שום עניין בשלב הזה לפצל, חשוב שזאת תהיה ועדה אחת

יוסף גולדברג:  אנחנו גם חושבים שהוועדה המתאימה ביותר לדון במה שנשאר היום מהחוק, בטח אחרי שהוקמה ועדת הבריאות של הכנסת, היא ועדת הבריאות שגם כך דנה בצווי בידוד ועטיית מסכה

יוסף גולדברג:  הנושאים שזורים זה בזה, לכן נראה לנו שנכון שהכל יידון תחת אכסניה אחת

יוסף גולדברג:  גם לא נשארו כאן נושאים של סגר, הגבלת התקהלות, נושאים שבעבר אולי חשבו שמתאימים יותר לוועדת חוקה

אוריאל בוסו: 	כמו שאת מבינה, ודאי שהרצון שלי שזה יידון בוועדת הבריאות

אוריאל בוסו:  אני מסכים איתך על כך שזה צריך להצטמצם לוועדה אחת, שההתפזרות הזאת לשאר הוועדות היא פחות רלוונטית

אוריאל בוסו:  כתוב כאן ועדת חוקה

אוריאל בוסו:  צריך לזכור, אנחנו מדברים על כניסות ויציאות מישראל, שזה עניין של זכות חוקתית, זכות בסיסית שלכאורה תצטרך להידון בוועדת חוקה

אוריאל בוסו:  אני חושב שאם הדבר לא מוסכם כרגע, צריך להשאיר את זה בוועדת חוקה

אוריאל בוסו:  בשביל שלא נצטרך לטעון לנושאים חדשים וכדי לא לעכב ועכשיו לבוא להתדיינות עם ועדת חוקה, אולי אפשר להשאיר את הנושא בוועדת חוקה

אוריאל בוסו:  כן צמצמנו את הנושא של ועדת הכלכלה, וגם את רואה שאנחנו כן דנים בוועדת בריאות בנושא הזה

נעה בן שבת: 	אם כך, בכל מקום שהיום כתוב ועדה של הכנסת יהיה כתוב ועדת החוקה, מה שייתר לנו את פסקה (2)

נעה בן שבת:       תיקון כותרת	1א

נעה בן שבת: 	בפרק ב', בכותרת, במילים "או מצב חירום מיוחד" – יימחקו; פרק ב'     תיקון סעיף 2	2

נעה בן שבת: 	בסעיף 2 לחוק העיקרי –      

אוריאל בוסו: אולי תסבירי מה ההבדל בין מצב חירום למצב בריאותי מיוחד

נעה בן שבת: מצב בריאותי מוארך לתקופה של עד שלושה חודשים והתהליך של התקנת תקנות מכוחו הוא תהליך שדורש אישור מראש של הוועדה

נעה בן שבת:  מצב חירום הוא מצב יותר חמור שבו נדרשת הפעלת סמכויות יותר חמורות, והוא מצב שעומד בתוקף לתקופה יותר קצרה, אפשר להביא מכוחו תקנות גם בהליך יותר מהיר מבחינת האישור הפרלמנטרי

נעה בן שבת:  כרגע, בעקבות הדיון שהתקיים פה אתמול, משרד הבריאות ניאות להוריד את ההתייחסות למצב החירום ולהשאיר רק את ההוראות של המצב הבריאותי המיוחד, שזה אומר שבאופן רגיל התקנות שיופעלו לפי סעיף 7א ולפי סעיף 12 יופעלו באישור פרלמנטרי מראש

נעה בן שבת:  גם היום יש אפשרות להתקין את התקנות בהליך יותר מהיר, אפילו לפרסם אותן גם ללא אישור מראש, והדבר הזה יישאר גם בנוסח הזה

נעה בן שבת:  אמנם הסעיפים יזוזו ממקום למקום כי אנחנו מבטלים את מצב החירום, אבל זה דבר שיישאר

אלרעי פרייס: 	ההבדלה שנעשתה בחוק במהלך המגיפה הייתה בין מצב חירום בתוך המדינה שדורש סמכויות מאוד רחבות, לבין מצב מיוחד שבו יכול להיות שהסיכון הוא בכלל בחו"ל אבל צריך להפעיל דברים כמו בדיקות בכניסה

אלרעי פרייס:  כיוון שאת מה שאנחנו מבקשים להשאיר זה את הבדיקות במעברים - -     

אוריאל בוסו: זה מצב בריאותי, לא מצב חירום

אלרעי פרייס: בדיוק, זה מצב בריאותי בחוץ שאנחנו מנסים שלא ייכנס, זה לא מצב חירום בתוך המדינה

אוריאל בוסו: 	זה רק מראה שהנושא מאוד-מאוד צומצם, הוא נושא נקודתי

אוריאל בוסו:  בסוף דרך כל כותרת אתה יכול להכניס עוד מנעד רחב של אפשרויות, אבל כאן אנחנו מצמצמים את זה למצב בריאותי מיוחד

אלרעי פרייס: גם כשנעשה שינוי בחוק - החוק בהתחלה דיבר רק על מצב חירום - אמרנו שמבחינה אפידמיולוגית אנחנו מעדיפים שיהיו שני מצבים, כי לפעמים אנחנו צריכים לכתוב חוות דעת אפידמיולוגית שלא נובעת ממצב חירום בארץ אלא מהבנה שיש איזה שהוא סיכון בחו"ל, שזה בדיוק המצב פה

יוסף גולדברג: המצב הבריאותי המיוחד לא מתמקד בסיכון חו"ל, הוא פשוט הרף הנמוך יותר של הדרישות

אוריאל בוסו: מי מגדיר מה זה נקרא מיוחד?     

יוסף גולדברג: הממשלה היא זו שמכריזה בהתאם לתנאים שקבועים בחוק

אוריאל בוסו: על פי המלצות של ראש שירותי בריאות?     

יוסף גולדברג: על בסיס חוות דעת אפידמיולוגית של משרד הבריאות

אלרעי פרייס: גם לנו, לפני שהיה בחוק את שתי הרמות, היה יותר קשה, כי לפעמים הסיכון היה מחו"ל, לא בתוך הארץ, ולא רצינו להכריז על מצב חירום בתוך מדינת ישראל כשבתוך מדינת ישראל אין חירום

אלרעי פרייס:  פה אנחנו משאירים את הדרגה היותר נמוכה

אוריאל בוסו: 	כשאנחנו מדברים על כניסות לישראל, אנחנו מדברים על כניסות ויציאות

אוריאל בוסו:  ננסה לחשוב מה הרעיון של היציאות, כי בסוף כשאתה מאפשר יציאה ואחר כך יש לך בעיה חוקית לא לאפשר כניסה של אזרח יהודי, אזרח ישראלי, אתה יוצר לעצמך את המעבר למה שאתה רוצה למנוע

אוריאל בוסו:  במקרה של החוק הזה אנחנו מדברים על כניסות ועל יציאות מגבולות ישראל

נעה בן שבת: הכוונה לכלי טיס, למשל, נכנסים וגם יוצאים

אוריאל בוסו: אמרתם שאם תחליטו להגביל מדינה מסוימת, תוכלו לא רק להגביל כניסה אלא גם יציאה לשם

יוסף גולדברג: לא, אנחנו הורדנו לחלוטין

יוסף גולדברג:  ההגבלה היחידה היא חובת בדיקה בכניסה לישראל

נעה בן שבת: האם כלי טיס שיוצא מישראל יכול להיות שיחייב בדיקה והוא לא יעלה לסיפונו - -?      

יוסף גולדברג: אין אפשרות כזאת, וגם אין בזה היגיון בריאותי

יוסף גולדברג:  הדבר היחיד שביקשנו לגבי כלי טיס יוצאים זה את הפרטים של האנשים שהיו בטיסה, אם במקרה יתגלה שיש שם איזה שהוא חולה בווריאנט מאוד מסוכן

יוסף גולדברג:  גם כלפי האנשים שיוצאים לחו"ל יש לנו איזו שהיא אחריות אם הם היו בטיסה עם אדם שחולה באיזה שהוא וריאנט מסוכן

שלום דנינו: 	האם לא יכול להיות שהמדינה שמקבלת את כלי הטיס תבקש שאנחנו נבדוק?     

יוסף גולדברג: היא יכולה לדרוש שהבן אדם לפני שהוא מגיע לאותה מדינה יעשה בדיקה בארץ המוצא

אוריאל בוסו: זה כמו ויזה, שאומרים לך: אתה לא נכנס לפה בלי שיש לך ויזה

יוסף גולדברג: זו האחריות של חברת התעופה לא להעלות לטיסה אדם שאין לו את אותה בדיקה של אותה מדינת יעד, אבל זה לא נובע מהחוקים של מדינת ישראל

נעה בן שבת: בסעיף קטן (א), בפסקה (2) – תימחק;     

נעה בן שבת: בסעיף קטן (ג) –      

נעה בן שבת: בפסקה (4), הסיפה החל במילה "ואולם" – תימחק;     

נעה בן שבת: בפסקה (1), המילים "או (2)" ו"או 45 ימים, בהתאמה" –  יימחקו;     

במקום פסקה  יבוא: "(2) הממשלה רשאית, לאחר שקיבלה את אישור ועדת  החוקה כאמור בסעיף קטן זה, להאריך את תוקפה של ההכרזה על מצב בריאותי מיוחד לתקופות נוספות שלא יעלו על שלושה חודשים; הארכת תוקפה של ההכרזה  תפורסם ברשומות ותיכנס לתוקף עם פרסומה או  במועד מאוחר יותר שנקבע בה ואינו עולה על שבעה ימים ממועד החלטת הממשלה על הארכת הכרזה על מצב בריאותי מיוחד;";     

במקום פסקה  יבוא: חירום בשל נגיף הקורונה או בקשה להחלפת הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה בהכרזה על מצב בריאותי מיוחד" – יימחקו;     

במקום פסקה  יבוא: פסקה (6) – תימחק

במקום פסקה  יבוא:          תיקון סעיף 3	3

במקום פסקה  יבוא: 	בסעיף 3 לחוק העיקרי –      

במקום פסקה  יבוא: נגיף הקורונה" – יימחקו;     

במקום פסקה  יבוא: בשל נגיף הקורונה" – יימחקו;     

במקום פסקה  יבוא: תיקון כותרת	4

במקום פסקה  יבוא: 	בכותרת פרק ג' לחוק העיקרי, המילים "והכרזה על מצב חירום   פרק ג'			בשל נגיף הקורונה" – יימחקו

במקום פסקה  יבוא:      תיקון סעיף 4	5

במקום פסקה  יבוא: 	בסעיף 4 לחוק העיקרי –      

במקום פסקה  יבוא: נגיף הקורונה" – יימחקו;     

במקום פסקה  יבוא: פסקה (1) – תימחק;     פסקה (1) מתייחסת למה קורה בתקופת הכרזה על מצב חירום, שהיא כבר לא רלוונטית לנו

במקום פסקה  יבוא: ברישה, במקום הסיפה החל במילה "בסעיפים" יבוא  "בסעיפים 7א ו-12, אם שוכנעה כי הדבר דרוש לשם  מניעת הדבקה בנגיף הקורונה בקרב הציבור וצמצום  התפשטותו, צמצום היקף התחלואה או הגנה על  אוכלוסיות בסיכון";     אנחנו מדברים על התאמה של ההוראה שנותרת כרגע לגבי מצב בריאותי מיוחד, שהיא מותאמת רק לסעיפים שנשארים בתוקף באותן תקנות, שזה תקנות 7א ו-12

במקום פסקה  יבוא:  אותם שיקולים הועתקו ממה שהיה בפסקה (1) לכאן

במקום פסקה  יבוא: הן אותן תקנות חריגות ומיוחדות שאפשר היה להטיל רק במצב חירום

במקום פסקה  יבוא: לא קשור עכשיו שטח המדינה או אזור מסוים בה, כי אנחנו מדברים על כניסות ויציאות ועל הטלת פיקוח טכנולוגי

במקום פסקה  יבוא: בסעיף קטן (ג1), הסיפה החל במילה "ולעניין" – תימחק;     

במקום פסקה  יבוא: החל במילים "28 ימים – תימחק;     

במקום פסקה  יבוא: סעיף קטן (ד) – יימחק;     סעיף קטן (ד) הוא הסעיף שקבע את דרך האישור של תקנות במצב של הכרזה על מצב חירום

במקום פסקה  יבוא:  כרגע אנחנו מוחקים את הסעיף הקטן הזה

במקום פסקה  יבוא:  ההוראות שהיו בו ונגעו להכרזה על דחיפות פשוט יועתקו לסעיף קטן (ד1) כדי שבסעיף קטן (ד) לא יישאר כלום

במקום פסקה  יבוא: יבוא "אם מתקיימות נסיבות מיוחדות של דחיפות המחייבות  כי תקנות מסוימות ייכנסו לתוקף במועד מוקדם יותר, והממשלה שוכנעה, מנימוקים מקצועיים שהציג בפניה משרד הבריאות, כי הכניסה המוקדמת לתוקף דרושה לשם מניעת הדבקה בנגיף  הקורונה בקרב הציבור וצמצום התפשטותו, צמצום היקף  התחלואה או הגנה על אוכלוסיות בסיכון; ויחולו הוראות אלה:     

במקום פסקה  יבוא:  האפשר לאחר פרסומן ברשומות בליווי דברי הסבר  והתשתית העובדתית שעמדה בבסיס ההחלטה  להתקינן ובפירוט הנסיבות המיוחדות של הדחיפות שחייבו את כניסתן המוקדמת לתוקף של התקנות;     

במקום פסקה  יבוא: לאשרן, כולן או חלקן, לא לאשרן או לשנות את  תקופת תוקפן, בתוך 14 ימים מהמועד שהוגשו לה;     

במקום פסקה  יבוא: משנה (ב) עד תום התקופה האמורה באותה פסקה, יביא יושב ראש הכנסת את אישור התקנות להצבעה בכנסת בהקדם האפשרי, ולכל המאוחר עד תום  שבעה ימים מהמועד האחרון להחלטת הוועדה;     

במקום פסקה  יבוא: ואם הובאו התקנות לאישור הכנסת – החליטה  הכנסת כאמור או לא קיבלה החלטה בעניין, יפקע תוקפן של התקנות באותו מועד;     

במקום פסקה  יבוא: החלטה לאשר את התקנות, כולן או חלקן, או  לשנות את תקופת תוקפן, יפורסמו ברשומות;"

במקום פסקה  יבוא:      	התיקון לסעיף הקטן שקראנו עכשיו, לפסקה (5), זה מקרים שבהם הממשלה רשאית להתקין את התקנות שייכנסו לתוקף אפילו בלי אישור מראש של ועדת החוקה

יוסף גולדברג: הממשלה צריכה להגיש את התקנות שישה ימים מראש לכנסת כשיש נסיבות, כשאנחנו מדברים על נגיפים וצריך להכניס את התקנות לתוקף במועד מוקדם יותר – לפעמים באופן מיידי, לפעמים פחות משישה ימים - שזה מה שהסעיף הזה מאפשר לנו

יעל סלנט: תיקון סעיף 5	6

יעל סלנט: 	בסעיף 5 לחוק העיקרי, סעיף קטן (ג) – בטל

נעה בן שבת: 	סעיף קטן (ג) עסק בפרסומים שנוגעים לצווי סגירה מינהליים

נעה בן שבת:  מכיוון שהם כבר לא יהיו בתוקף, הם כבר לא רלוונטיים, לכן אנחנו מסירים את סעיף קטן (ג)

יעל סלנט: ביטול סעיפים	7

יעל סלנט: 	סעיפים 6 ו-7 לחוק העיקרי – בטלים

יעל סלנט:  6 ו-7     	ההוראות של סעיף 6 נגעו להגבלת פעילות במרחב הפרטי וההוראות של סעיף 7 נגעו להגבלת פעילות במרחב הציבורי

יעל סלנט:  אלו הגבלות שיורדות בהתאם לסיכום

יעל סלנט:      תיקון סעיף 7א	8

יעל סלנט: 	בסעיף 7א לחוק העיקרי –      

יעל סלנט: סעיפים קטנים (ב) עד (יא) – בטלים

יעל סלנט:      מה שנשאר מסעיף 7א זו פסקה (2) שמדברת על אפשרות להתקין תקנות שנוגעות לחובה של אדם שנכנס לישראל לבצע בדיקת קורונה לפני הכניסה לישראל או לאחריה, וכן מניעת כניסה לישראל למי שבבדיקת הקורונה שביצע התקבל ממצא חיובי לנגיף הקורונה, אלא בנסיבות מיוחדות לפי האישור שקיבל לכך מהמנהל כהגדרתו בפקודת בריאות העם ובהתאם לתנאי האישור

יעל סלנט:        ביטול סעיפים	8א

יעל סלנט: 	סעיפים 8, 8א, 9, 10 ו-11 לחוק העיקרי – בטלים

יעל סלנט:  8 עד 11     

נעה בן שבת: סעיף 8 דיבר על הגבלת פעילות בבתי עסק, מקומות עבודה ומקומות הפתוחים לציבור בפעילות של מתן שירותים

נעה בן שבת:  סעיף 8א דיבר על הגבלת כניסה למקום ללא הצגת תוצאה שלילית בבדיקה, תעודת מחלים או תעודת מחוסן, מה שהיה נקרא "תו ירוק"

נעה בן שבת:  סעיף 9 מדבר על הגבלת אירועים

נעה בן שבת:  סעיף 10 מדבר על הגבלת פעילות של מוסדות תרבות וחינוך, וסעיף 11 מדבר על הגבלת פעילות של מוסדות רווחה

נעה בן שבת:  כל הסעיפים האלה נמחקו

יעל סלנט: תיקון סעיף 12	9

יעל סלנט: 	בסעיף 12(א) לחוק העיקרי –      

יעל סלנט: בפסקה (8) –      

יעל סלנט: במקום הרישה יבוא "הגבלות בעניינים כמפורט להלן לגבי נוסעים, לרבות אנשי צוות, בכלי טיס היוצא משטח ישראל או נכנס אליו

יעל סלנט: "     

יעל סלנט: בפסקת משנה (ב), המילים ""כלי טיס זר", "מנחת", "שדה  תעופה"" – יימחקו;     

במקום פסקה  יבוא: "(9) הגבלות לגבי נוסעים, לרבות אנשי צוות, בכלי שיט היוצא משטח ישראל או נכנס אליו, בעניינים כאמור  בפסקה (8)(א)(4), בשינויים המחויבים; לעניין זה –      "כלי שיט" – כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט),  התש"ך – 1960;     "צוות" – כהגדרתו בחוק הספנות (ימאים), התשל"ג- 1973;";     

נעה בן שבת: אני חושבת שהמחיקה של המילים "כלי תחבורה יבשתית" אומר שאנחנו מדברים רק על כניסה באמצעות כלי טיס וכלי שיט, לא על כניסה לישראל בתחבורה יבשתית, נכון?     

יוסף גולדברג: למה לא?     

נעה בן שבת: כי הורדתם את התחבורה היבשתית לגבי חובת התשאול, לא לגבי הבדיקות

נעה בן שבת:  כרגע החובה מדברת רק על כלי שיט או כלי טיס, רק על שני כלי התחבורה האלה

נעה בן שבת:  מה נשאר בסעיף הזה?     

יוסף גולדברג: 	מה שנשאר זו האפשרות בתקנות לחייב מפעיל של כלי טיס או כלי שיט, אם נטיל חובת בדיקה לפני הכניסה לישראל, עוד כשנמצאים במדינה אחרת

יוסף גולדברג:  אנחנו נבקש ממי שמגיע לישראל ממדינה אחרת להציג לפני שהוא עולה על הטיסה אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה, שזו חובה שמופנית גם לאדם עצמו וגם למפעיל של כלי הטיס

יוסף גולדברג:  לממשלה יש גם אפשרות להתקין תקנות שיחייבו בדיקה עם הנחיתה בישראל

לימור סון הר-מלך: מה אתם ממליצים?         

אלרעי פרייס: 	במהלך הקורונה היה את שניהם

אלרעי פרייס:  בתוך החוק זה לא מפורט, אלא יש אפשרות להתקין תקנות בנוגע לזה

נעה בן שבת: סעיף 7א הוא זה שקובע את חובת הבדיקה, ובסעיף 12 משאירים רק את החובות לדרוש הצגת תוצאה שלילית בבדיקה, נכון?     

יוסף גולדברג: 	נכון

יוסף גולדברג:  החובה הזאת היא גם על כלי טיס וגם על כלי שיט

יוסף גולדברג:  עניין נוסף זה החובה של המפעילים של כלי הטיס או כלי השיט לאסוף פרטים של האנשים שנמצאים בכלי הטיס או בכלי השיט במקרה שבדיעבד הסתבר שהיה שם איזה שהוא חולה בווריאנט מסוים ונרצה לעשות חקירה אפידמיולוגית או לאתר את אותם אנשים שהיו על כלי השיט או הטיס כדי לעדכן אותם

שלום דנינו: איפה אתם מכסים את הכלי התחבורתי, כמו אם עובר אוטובוס מירדן לגדה או עובדים יוצאים מעזה?      

יוסף גולדברג: אני חושבת שהשארנו בפסקה (10) כלי תחבורה יבשתי

נעה בן שבת: לא, הורדנו אותו

יוסף גולדברג: אפשר להשאיר

נעה בן שבת: אז לא נמחק את המילים "כלי תחבורה יבשתית"

נעה בן שבת:  אין לך הוראה שמאפשרת לדרוש תוצאה שלילית או למסור פרטים מזהים

יוסף גולדברג: 	את זה עשינו מכוח התקנות ב-7א

נעה בן שבת: אז בפסקה (10)(א) אנחנו לא עושים תיקון, היא נשארת כפי שהייתה גם קודם

נעה בן שבת:      ביטול סימנים	10

נעה בן שבת: 	סימנים ב'1, ג' ו-ד' בפרק ג' לחוק העיקרי – בטלים

נעה בן שבת:   ב'1, ג' ו-ד'  בפרק ג'     	סימן אחד עסק באזור תיירות מיוחד, סימן שני עסק באזור מוגבל, שם הייתה אפשרות להטיל הגבלות עוד יותר חמורות, והסימן הנוסף, סימן ד', עסק במקום לבידוד מטעם המדינה, שגם ההוראה הזאת יורדת

יעל סלנט: תיקון סעיף	11

יעל סלנט: 	בסעיף 22 יז לחוק העיקרי, במקום ההגדרה ""אפוטרופוס", "חוזר",  22יז			"חייב בבידוד", "המנהל" ו"הנציג המוסמך"" יבוא:     			""אפוטרופוס" – אפוטרופוס לעניינים רפואיים או אישיים או מיופה 			כוח לפי ייפוי כוח מתמשך בעניינים רפואיים או אישיים שנכנס לתוקף 			כמשמעותם בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962;     			"חוזר" – אזרח ישראל, בעל רישיון לישיבת קבע בישראל או מחזיק 			באשרת עולה שהגיע לישראל מחוצה לה, למעט מי שהגיע מיהודה  			והשומרון או מחבל עזה ולא היה במדינה אחרת במהלך 14 הימים  			האחרונים שלפני הגעתו לישראל;     			"חייב בבידוד" – אדם שחלה עליו חובת בידוד לפי סעיף 20 לפקודת 			בריאות העם, לרבות חולה כמשמעותו לפי הוראות הסעיף האמור;     			"המנהל" – כהגדרתו בפקודת בריאות העם;     			"הנציג המוסמך" – אחד מאלה, הפועל בהתאם להוראות ולהנחיות  			של משרד הבריאות ולאחר שקיבל הדרכה מתאימה בתחום הסמכויות 			שיהיו נתונות לו לפי סימן זה:     

יעל סלנט: שראש הרשות הסמיך לכך;     

יעל סלנט: הכללי של משרד הפנים הסמיך לכך

יעל סלנט: "

יעל סלנט:      	זו כתיבה מפורשת של ההגדרות שקודם הפנו להגדרות שמחקנו בפרק של המלוניות, אם אני לא טועה

יעל סלנט:      תיקון סעיף	12

יעל סלנט: 	בסעיף 22יח לחוק העיקרי -  22יח     

קטן יבוא: "(ב) (1) הכרזה כאמור בסעיף קטן (א), הכוללת ניטור של אנשים החייבים בבידוד שאינם נכנסים או של חוזרים מחמש מדינות או יותר, תוגש לוועדת החוקה לפי הוראות סעיף קטן (ב1), והיא  רשאית לאשרה, לא לאשרה או לשנות את תקופת תוקפה, בתוך 48 שעות מהמועד שהוגשה לה, ואם הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה או שבתון שנקבע בחיקוק – עד השעה 14:00 ביום שלאחר יום המנוחה או השבתון כאמור

ניסים ואטורי: האם אזרח שבא בטיסה לישראל ואחר כך עובר ליהודה ושומרון, לא חייב כמו כל אזרח ישראל?         

יוסף גולדברג: זו הוראה שהכנסנו בזמנו בצו בידוד בית, כשהיו כל מיני חובות על אנשים שהגיעו מחו"ל

יוסף גולדברג:  כדי שלא תהיה בעיה עם אנשים שמגיעים ליהודה ושומרון, החרגנו אותם, אמרנו שמי שהיה ביהודה ושומרון לא נחשב לחוזר, וזה בתנאי שהוא לא היה במדינה אחרת במהלך 14 הימים האחרונים

יוסף גולדברג:  אם שמונה ימים לפני זה הוא היה בירדן, הוא כן נחשב כחוזר, מבחינתנו, מבחינת ענייני הבידוד שאנחנו מחייבים

יוסף גולדברג:  מה שחשוב לנו זה שהוא לא היה במדינה אחרת שהיא לא ישראל או יהודה ושומרון

נעה בן שבת: זו לא הוראה חדשה, זו הוראה שהייתה בחוק ובסעיף הזה הפנו אליה

יוסף גולדברג: יהודה ושומרון וחבל עזה לא מוגדרים כחו"ל

יעל סלנט: 			(2)החליטה ועדת החוקה לאשר את הצעת ההכרזה, תפורסם 			ההכרזה ברשומות בסמוך לאחר מכן ותיכנס לתוקף במועד 			פרסומה, אלא אם כן נקבע בה מועד מאוחר יותר

יעל סלנט:      			(3)לא קיבלה ועדת החוקה בתוך המועד האמור, תפורסם  			ההכרזה ברשומות ותיכנס לתוקף עם פרסומה, והכל אלא 			אם כן החליטה הממשלה אחרת, ובלבד שמועד הכניסה  			לתוקף לא יהיה מוקדם ממועד הפרסום ברשומות

יעל סלנט:       		(ב1)	הכריזה הממשלה כאמור בסעיף זה, תודיע על כך מיד 			לוועדת החוקה; ההכרזה, הנימוקים לה והתשתית  			העובדתית שביסודה יוגשו לוועדה בסמוך ככל האפשר 			לאחר ההכרזה

יעל סלנט:      		(ב2) 	הכרזה לפי סעיף קטן (א) תפורסם ברשומות ותיכנס  			לתוקף עם פרסומה או במועד מאוחר יותר שייקבע  			בהכרזה

יעל סלנט:      		(ב3)	הממשלה או ועדת החוקה רשאיות לבטל הכרזה לפי  			סעיף קטן (א); חדלו להתקיים הנסיבות המצדיקות  			את ההכרזה, תבטל הממשלה את ההכרזה; ביטול  			ההכרזה יפורסם ברשומות בסמוך ככל האפשר  			לאחר קבלת ההחלטה וייכנס לתוקף עם פרסומו  			ברשומות או במועד מוקדם יותר שייקבע בהחלטה

יעל סלנט:      		(ב4)	הכרזה או ביטול הכרזה לפי סעיף זה יפורסמו  			באינטרנט, ובכלל זה באתרי האינטרנט של משרד 			ראש הממשלה, משרד החוץ ורשות האוכלוסין  			וההגירה, ויובאו, ככל הניתן, לידיעת הנוגעים  			בדבר ובכלל זה לידיעת אנשים המבקשים להיכנס 			לישראל, באמצעות שגרירויות וקונסוליו, פרסום 			בערוצי תקשורת או בכל דרך יעילה אחרת שתמצא 			הממשלה לנכון בנסיבות העניין

יעל סלנט: ";     

יעל סלנט: בשל נגיף הקורונה" – יימחקו

נעה בן שבת: גם סעיף יז וגם סעיף יח עוסקים בנושא של בידוד בפיקוח טכנולוגי

נעה בן שבת:  גם לגבי הבידוד הזה יש הכרזה שבאופן רגיל נכנסת לתוקף על ידי הממשלה והארכה שלה מעבר לתקופת זמן מסוימת דורשת אישור של ועדת החוקה

נעה בן שבת:  חלק מהסעיפים שקראנו עכשיו הם סעיפים שדיברו על הכרזה בנסיבות חמורות יותר, שזה כולל ניטור של אנשים שחייבים בבידוד שנכנסים לארץ, אנשים שנמצאים בישראל שנדרשים לבידוד ומבקשים להחיל עליהם את הניטור הטכנולוגי, ואנשים שחוזרים מיותר מחמש מדינות

נעה בן שבת:  ההכרזה הזאת קודם כל מובאת לוועדת החוקה, נותנים לה את האפשרות לאשר מראש

נעה בן שבת:  הסעיפים האלה הועברו מהסימן של המלוניות, הם לא סעיפים חדשים, הם היו פה על דרך ההפניה

יוסף גולדברג: הסמכות של הממשלה להכריז על חובת בידוד בפיקוח טכנולוגי קיימת לגבי כל מי שחייב בבידוד, לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם

יוסף גולדברג:  זה כולל גם את מי שחוזר מחו"ל, אם יש חובת בידוד כזאת באותו זמן, אבל לא רק

יוסף גולדברג:  אם תוטל חובת בידוד על מגעים כמו שהיה בעבר, הממשלה גם תוכל להכריז לגביהם על חובת בידוד בפיקוח טכנולוגי

נעה בן שבת: אבל אז יידרש אישור מראש

יוסף גולדברג: נכון, של ועדת חוקה

יעל סלנט: תיקון סעיף	13

יעל סלנט: 	בסעיף 22יט לחוק העיקרי -  22יט     

יעל סלנט: עד (ד) ו-22ד" –יימחקו;     

יעל סלנט: סעיף קטן (ג)(1) –      

יעל סלנט: פסקת משנה (ב) – תימחק;     

נעה בן שבת: יש פה את סעיף קטן (א1) שהייתה לנו התלבטות לגביו ובכל זאת החלטנו להשאיר את ההוראה שבו

נעה בן שבת:  מדובר על כך שאדם החייב בבידוד צריך לפרט בפני הנציג המוסמך את מקום הבידוד

יוסף גולדברג: 	זאת הוראה שמאפשרת לנו לדרוש מאותו אדם חייב בידוד שנכנס לישראל לפרט בפני הנציג המוסמך - הנציג המוסמך הוא גורם ממשלתי שנמצא בדרך כלל בשדה התעופה - את מקום הבידוד שעומד לרשותו, שזאת חובת דיווח לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם

יוסף גולדברג:  היה איזה שהוא טופס אלקטרוני בזמנו שהייתה חובה למלא לפני הכניסה לישראל

יוסף גולדברג:  יש גם אפשרות לדרוש שהוא יחתום שהוא הגיע למקום הבידוד לא בתחבורה ציבורית, אם כמובן יש הוראה כזאת באותו זמן לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם

נעה בן שבת: 	סעיף קטן (ה) שבטל זה בגלל שאין לנו כבר יותר את מקום הבידוד מטעם המדינה

נעה בן שבת:  אמרנו שלגבי הפיקוח הטכנולוגי נדרשת הסכמה של האדם

נעה בן שבת:  מה המשמעות אם הוא לא מסכים?       

יוסף גולדברג: המשמעות היא פיקוח מוגבר של חובת הבידוד

יאיר מתוק: החוק בהתחלה נחקק בראי העובדה שיהיו מלוניות, כשמשרד הבריאות הוא זה שבעיקר טיפל בזה

יאיר מתוק:  היה איזה שהוא רצון לעשות פיקוח טכנולוגי באמצעות צמידים, אבל הנושא הזה לא כל כך צלח

יאיר מתוק:  קבינט הקורונה החליט ב-13

יאיר מתוק: 7

יאיר מתוק: 2021 להעביר את האחריות לטיפול בנושא האכיפה/פיקוח למשרד לביטחון פנים דאז

יאיר מתוק:  המנכ"ל דאז החליט להשתמש בכלי אחר, לא בכלי של צמידים, שנקרא הסכמון, שזאת מערכת שפיתחה המשטרה ואפשרה לשלוח אס אם אסים בכמות רבה להמון אנשים

יאיר מתוק:  לא היה מדובר בניטור של כל רגע ורגע, אלא רק ברגע שאדם היה לוחץ על הקישור שהיה נמצא באס אם אס היה אפשר לבדוק את המיקום שלו ביחס למקום שבו הוא חב בידוד

יאיר מתוק:       ההכרזה הראשונה הייתה ב-3 באוגוסט 2021, ואז היה מדובר בהכרזה רק על מדינות אדומות

יאיר מתוק:  בדיון שהיה בוועדת חוקה, יושב ראש הוועדה העביר ביקורת מסוימת על הנושא, לכן כנגזרת מהדברים שעלו בדיון גם העברנו תיקון חקיקה מאוד מהיר שהסתיים ב-2

יאיר מתוק: 9

יאיר מתוק: 2021

יאיר מתוק:  התיקון הזה הוא תיקון מס' 9 לחוק, הוא איפשר גם פיקוח באמצעות וידאו, גם פיקוח שהתייחס לכלל חבי הבידוד

יאיר מתוק:  הנחת המוצא של החוק דאז הייתה שרוב החולים ורוב חבי הבידוד מגיעים מחו"ל, כשמשרד הבריאות טען שרוב חבי הבידוד נמצאים בתוככי ישראל

יאיר מתוק:  בנוסף, נותקה החובה הזאת למלונית, כלומר מי שלא הסכים לקבל את הפיקוח הטכנולוגי לא היה חייב לשהות במלונית, הוא ישב בבית, רק שהיה עליו פיקוח מוגבר של גורמי האכיפה

יאיר מתוק:  בנוסף, היה תיקון לסעיף החוק שאיפשר גם אמצעי פיקוח טכנולוגי שאינו מנטר באופן רציף, שזה מערכת ההסכמון

יאיר מתוק:  ב-12

יאיר מתוק: 9

יאיר מתוק: 2021 בוצעה הכרזה על כלל חבי הבידוד, כשבמהלך חודש דצמבר עברנו לפיקוח הטכנולוגי שלא היה רק באמצעות מערכת ההסכמון, הוא היה גם באמצעות מערכת הווידיאו היזומה

יאיר מתוק:  הפיקוח הטכנולוגי נמשך עד ליום ה-4 במאי 2022, ואז כבר תמו כלל ההכרזות בנוגע לפיקוח הטכנולוגי

נעה בן שבת: אתם בכל זאת מבקשים להשאיר את ההוראות האלו של הפיקוח הטכנולוגי גם עכשיו?      

יוסף גולדברג: נכון, כי זה מאפשר לממשלה, אם יהיה צורך, לחזור לאותן הכרזות שמאפשרות פיקוח טכנולוגי

יעל סלנט: כיום יש תשתית שתאפשר את זה, את ביצוע ההוראות האלו?     

אורי בוצ'ומנסקי: 	אותה טכנולוגיה שבאמצעותה שלחנו את המסרונים או באמצעותה הפעלנו את השיחות הקוליות בטלפון שהוא לא טלפון חכם, קיימת, זה רק בעתיד להשמיש אותה, לרכוש בנק של מסרונים ושיחות

אורי בוצ'ומנסקי:  הווידאו שימש אותנו כדי לוודא שאותו אדם שלחץ על הקישור ושיתף את מיקומו הוא אותו חייב בבידוד

נעה בן שבת: זה ניתן להשמשה מיידית?     

אורי בוצ'ומנסקי: הטכנולוגיה של שליחת המסרונים קיימת

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש סטטיסטיקה עד כמה זה היה יעיל?      

יאיר מתוק: חשוב להדגיש שהעניין הטכנולוגי כולל היבטים תקציביים והחלטת ממשלה של איזה משרד יוביל את זה

יאיר מתוק:  אז החליטו על המשרד לביטחון פנים, יכול להיות שבעתיד זה יהיה משרדים אחרים

יאיר מתוק:  כל 42 יום נדרשנו לקבל אישור מראש, לא ניתן היה להאריך לאחר 42 יום בלי אישור של ועדת חוקה

יאיר מתוק:  במהלך הדיונים הצגנו את כלל הנתונים

גד פרישמן: אני אציג בקצרה את מודל האכיפה הפרונטאלי בשילוב כלי האכיפה הטכנולוגי

גד פרישמן:  מכיוון שאנחנו דנים פה בסוגיה של אכיפה להמון, כלומר לאכוף ציבור מאוד מאוד גדול, הלכנו לשיטת האכיפה הטכנולוגית בשני שלבים

גד פרישמן:  השלב הראשון היה שלב ההסכמון שפותח במשטרת ישראל ולפיו האזרח שחב בידוד מקבל הודעה אם הוא מסכים להיות חלק מהמערך של בחינת הימצאותו במקום שנקבע עבורו באמצעות ההסכמון

גד פרישמן:  רק לאחר הסכמתו שולחים לו לינק נוסף שבו שואלים אותו אם הוא נמצא במקום שבו הוא היה אמור להיות, ואם כן, שילחץ על הלינק להחזרת תשובה

גד פרישמן:  30% מהציבור הסכימו להיות בתוך המערך הטכנולוגי, 70% העדיפו לא להיות

גד פרישמן:  מבין 150,000 מבודדים שנדרשו לבידוד בתקופה כזאת או אחרת, 80,000 היו בגירים, כשבין 25,000 ל-30,000 נענו לסוגיה הזאת

גד פרישמן:  כל מענה לסוגיה הזאת מוריד את העומס ממשטרת ישראל לגבי הפיקוח הפרונטאלי

גד פרישמן:  משטרת ישראל הגיעה לסדר גודל של 2,000 עד 6,000 של ביקורים ביום

גד פרישמן:  עם הפיקוח הטכנולוגי הגענו למכפלות הרבה יותר גבוהות

נעה בן שבת: אתם עדיין רואים בזה כלי שעוזר לכם בהקפדה על הבידוד?      

גד פרישמן: בהחלט כן

גד פרישמן:  בשלב הראשון 30% נשארו, בשלב השני כבר 50% נענו

גד פרישמן:  נשארנו עם בין 10,000 ל-15,000 אנשים שידענו שהם נמצאים במקום, ועל זה הוספנו 1,500, 2,000 ביקורים פרונטאליים

גד פרישמן:  הגענו בפיקוח טכנולוגי לסדר גודל של 70% מכלל המפוקחים

גד פרישמן:  באכיפה המונית פיקוח טכנולוגי הוא ללא ספק דבר יעיל

גד פרישמן:  חקרנו גם את ההסכמה של הציבור וגם את הסיבות לאי השתתפות

גד פרישמן:  עשינו מחקר מלווה עם משטרת ישראל לגבי האכיפה באמצעות ההסכמון ובאמצעות מערכת הווידיאו, לגבי האפקטיביות

גד פרישמן:  מכיוון שבווידיאו יש אפשרות תיאורטית שמי שלוחץ על המיקום זה לא אותו אחד שנמצא באותו מקום, הוספנו בקשה לפתוח מצלמת וידיאו כדי לראות שאכן האדם שנמצא מולנו הוא אכן האדם שצריך להיות מולנו, וזה הוסיף לנו נתח של 1,200 מפוקחים ביום

גד פרישמן:  אני חושב שהאפקטיביות של פיקוח טכנולוגי מהסוג הזה באכיפה המונית הוא כלי אפקטיבי, מה עוד שביקשנו את הסכמת החב להשתתפותו בפיקוח

יעל סלנט: האם יש איזה שהוא צפי, הרי אנחנו יודעים שכרגע חובת הבידוד היא רק במקרים פרטניים, אין איזו שהיא חובה גורפת - -?     

אלרעי פרייס: יש חובת בידוד למאומתים שהיא לא פרטנית

יעל סלנט: נכון, אבל אין חובת בידוד במגעים

יעל סלנט:  האם יש צפי לפיקוח המוני כמו שאתה מדבר עליו? האם זה כלי שהוא עדיין יכול להיות רלוונטי כשאנחנו מדברים על פחות ופחות חבי בידוד?     

גד פרישמן:      אני לא אתייחס למספרים וגם לא לצפי, אני רק אגיד שבכל מקרה כשיש חובת בידוד הכלי הטכנולוגי הוא עזר לניהול האכיפה עבור משטרת ישראל

גד פרישמן:  גם במספרים הקטנים וגם במספרים הגדולים ראינו שאחוזי השימוש בטכנולוגיה נשארים קבועים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: במידה ובן אדם לא מסכים למסור את המיקום שלו, מה קורה?     

גד פרישמן: במידה ויש מצב כזה, הבן אדם עובר לרשימת התעדוף של משטרת ישראל לביקור פרונטאלי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: עשיתם סקירה? יש לכם נתונים כמה הסכימו, לא הסכימו, והאם מדובר באוכלוסיות מסוימות שלא משתפות פעולה?     

גד פרישמן: אנחנו מדברים, כפי שאמרתי, על 30% שהביעו הסכמה להשתתף, כאשר מבין ה-30% עוד 50% החזירו את מיקומם

גד פרישמן:  סך הכל מכלל חבי הבידוד אנחנו מדברים על סדר גודל של 15% שנתנו לנו אינדיקציה חיובית

טטיאנה (טניה) מזרסקי: איך מתקדמים מכאן? האם יש איזו תכנית לשיפור או לשינוי מדיניות אם רק 15% משתפים פעולה באופן מלא?     

גד פרישמן: כשעשינו סקר למה הן הסיבות לאי הסכמתו של הציבור להשתתף, ראינו שרק 30% מהציבור נתן סיבות שקשורות לפגיעה בפרטיות

משה שמעון רוט: יש נתונים לגבי האנשים שהיו בתוך המערכת, בתוך הבדיקות האלו, בתוך האיתור הזה וסירבו לשתף פעולה?     

גד פרישמן: יש לנו את היכולת להציג תשובות מהאוכלוסייה שהשתתפה ומהאוכלוסייה שסירבה

משה שמעון רוט: אינו דומה אדם שזה נוגע אליו באופן כללי לאדם שזה נוגע אליו אישית

גד פרישמן: בהחלט

משה שמעון רוט: זה נותן תמונה מדויקת יותר

משה שמעון רוט:  ברור לכולם שאנחנו צריכים את שיתוף הפעולה של הציבור, שאנחנו לא רוצים לאכוף בכוח את הנושא על הציבור, לכן ככל שנהיה יותר ידידותיים, יותר עניינים ויותר קלים, כך הציבור גם ירצה לשתף פעולה

אורי בוצ'ומנסקי: באותה הודעה ראשונה שאותו אחד מקבל ובה מבקשים ממנו להסכים, הוא מקבל גם קישור לעמוד ייעודי שמפרט את כל תנאי הפיקוח

אורי בוצ'ומנסקי:  אם הוא מקבל שיחה קולית, זאת שיחה מוקלטת שמפרטת את כל התנאים של פיקוח טכנולוגי

משה שמעון רוט: המידע מבוסס על הרבה טענות ומענות מאנשים שאני ועוד הרבה נציגי ציבור קיבלנו

משה שמעון רוט:  אנשים הרגישו שמכבידים עליהם ללא צורך, שהם קיבלו מידע לא מדויק, לא בזמן, לא בדרך הנכונה

משה שמעון רוט:  ישנם אנשים  שאפילו קיבלו מידע סותר, קיבלו דברים הזויים

משה שמעון רוט:  חייבת להיות לנו תמונה מלאה לכל הפחות, כדי שזה לא יהיה בשיתוף פעולה חלקי אלא בשיתוף פעולה מלא ככל האפשר

שי מליחי: הכלי התחיל מאוד נמוך, אבל אז הבנו, אם מהסקרים ואם מהבדיקות שעשינו, שחלק מהאזרחים לא הספיקו לראות בזמן את הודעת ההסכמה הראשונה

שי מליחי:  כשהארכנו אותה לשש שעות עם שתי הודעות תזכורות גם יומיים אחר כך, באמת ראינו את העלייה לאזור ה-30%

שי מליחי:  יש איזה שהוא פער ידע

שי מליחי:  הרבה אזרחים פירשו את השימוש כניטור קבוע או הסכמה לזה שמאכנים אותם

שי מליחי:  לחלק מהם התקשרתי והסברתי שזה שיתוף מקום רביעי ושהנתונים נמחקים אחרי פרק זמן שנקבע בחוק

משה שמעון רוט: רוב הטענות היו על הדבר הזה

משה שמעון רוט:  אנשים פתאום התחילו להרגיש שהאח הגדול יושב להם על הראש ללא צורך

לימור סון הר-מלך: אולי היה פער בידע

משה שמעון רוט: גברתי נותנת הד למה שאני אומר

משה שמעון רוט:  הנגשת המידע הייתה לקויה, בלשון המעטה, ובקהילות מסוימות זה היה בצורה קיצונית אפילו

משה שמעון רוט:  אחרי זה פתאום השוטר הופך להיות האיש הרע

משה שמעון רוט:  גם המידע וגם הטכנולוגיה צריכים לבוא בצורה ידידותית

משה שמעון רוט:  חשוב שתהיה לנו התמונה, ההרגשה הטובה והביטחון שאנחנו יודעים שהדברים האלה מטופלים ומסודרים לא בצורה של חצי דרך

יאיר מתוק: בכל דיון שהיה פה עלו הערות מחברי הכנסת שטיפלנו בהן

יאיר מתוק:  שינינו גם את הנוסחים כדי שיהיו בשפת בני אדם, לא בשפת משפטנים, וגם עשינו הסברה בתקשורת

יאיר מתוק:  בדיונים בוועדת חוקה היה ניתן לראות עלייה, כפי שהמדען הראשי של המשרד ציין, מאזור ה-5% לאזור ה-30%

משה שמעון רוט: 30% נשמע מעט, זה לא נשמע הצלחה גדולה

אוריאל בוסו: אלה ניואנסים שעליהם היו שעות של דיונים

אוריאל בוסו:  פרופ' חגי לוין, בבקשה

פרופ' חגי לוין: 	אני מאוד שמח שד"ר פרישמן, שאני מאוד מעריך אותו, הציג נתונים חשובים

פרופ' חגי לוין:  אני חושב שהפרשנות של הנתונים האלה היא חד משמעית וברורה, ושמענו גם את הדאגה של נבחרי הציבור

פרופ' חגי לוין:  הכלי הטכנולוגי אינו תואם לנסיבות הקיימות ולהערכה הקיימת

פרופ' חגי לוין:  אנחנו מדברים עכשיו על משהו אחר, על משהו שבו במקרה הצורך תיבדק כמות קטנה של אנשים

פרופ' חגי לוין:  לא צריך כזה כלי של פיקוח טכנולוגי כדי להפחית מהעומס על המשטרה, אנחנו בכלל לא בתרחיש הזה

פרופ' חגי לוין:  אנחנו מאוד חוששים שהכנסת הסעיף הזה בחוק פוגעת באמון הציבור, פוגעת בתפישה הציבורית לגבי המצב שבו אנחנו נמצאים, ותגרום יותר נזק מאשר תועלת

פרופ' חגי לוין:  אנחנו חד משמעית קוראים לוועדה להוריד את כל הסעיף הזה של הפיקוח הטכנולוגי

פרופ' חגי לוין:  יש מחלות כמו שחפת וכמו חצבת שהן יותר מסוכנות ואנחנו לא משתמשים בכלים האלה, אז מה פתאום עכשיו אנחנו הופכים את המערכת הרפואית לשוטרת? זה לא נכון ולא מתאים לנסיבות שבהן אנחנו נמצאים היום

פרופ' חגי לוין:  למען בריאות הציבור אנחנו מבקשים שתורידו לחלוטין את כל הסעיפים של הפיקוח הטכנולוגי, הם פשוט לא מתאימים

אוריאל בוסו: כשאתה משאיר נקודה מסוימת שעדיין אתה חושש שרק ממנה יכולה להיות בעיה, אתה צריך לתת את מרב הכלים בשביל שזה יהיה אפקטיבי

אוריאל בוסו:  אם יש בעיה במדינה מסוימת אבל יש  חוסר בבקרה ובשליטה בכניסה וביציאה ממנה, לא עשינו שום דבר מלבד שהתרענו ואמרנו שיש מקום

אוריאל בוסו:  ברגע שהחלטנו שיש בעיה במקום מסוים, צריך לתת את מרב הכלים

פרופ' חגי לוין: אדוני היושב ראש, יש פה אשליה של שליטה

פרופ' חגי לוין:  זה גורם לנו לחשוב כאילו אנחנו שולטים, כשבעצם הנגיף יכול להיכנס בדרכים אחרות שבהן אנחנו לא בודקים

פרופ' חגי לוין:  עדיין רוב האנשים לא השתמשו בכלי הזה, לכן זה לא כלי שיעשה את ההבדל

פרופ' חגי לוין:  חבל לפגוע באמון הציבור במשהו שגם משרד הבריאות וגם המשרד לביטחון לאומי יודעים שהוא לא מה שיעשה את ההבדל במקרה של מגיפה

פרופ' חגי לוין:  פשוט חבל על המאמץ העצום שנעשה כדי לשמור על כולנו

פרופ' חגי לוין:  שמענו את הקולות אתמול, כל מיני קולות שאומרים דברים מופרכים

פרופ' חגי לוין:  אנחנו אומרים באחריות שדווקא את הדבר הזה צריך להוריד מהשולחן, כי הוא יגרום יותר נזק מאשר תועלת

אלרעי פרייס: זני האומיקרון זה לא העניין, כי זני האומיקרון הם לא מה שמסכן אותנו כרגע

אלרעי פרייס:  כל מסגרת החוק היא במטרה שאם יגיע משהו יותר אלים, יותר מסוכן, יהיו לנו הכלים להתמודד איתו

אלרעי פרייס:  ברור שעכשיו אין סיבה להפעיל את החוק, לכן גם לא מפעילים אותו, אבל עלול להיות מצב שכן תהיה סיבה, כי אנחנו רואים וריאנטים שמתפתחים בקצב הרבה יותר מהיר מכל וירוס אחר ואנחנו לא יכולים לדעת לאן זה הולך

אלרעי פרייס:  מדובר בחוק מסגרת שלא מפעילים אותו סתם

אלרעי פרייס:  האמירות שזה פוגע באמון הציבור הן אמירות שבעיני מערערות את אמון הציבור שלא לצורך

אלרעי פרייס:  אנחנו נותנים פה למדינת ישראל כלים להתמודד במידה ויהיה משהו יותר אלים, לכן אנחנו משאירים רק את השמירה על הגבולות

נעה בן שבת: תיקון סעיף	14

נעה בן שבת: 	בסעיף 22כא(ב)(3) לחוק העיקרי, המילים "לפי חוק זה או" - 22כא			יימחקו

נעה בן שבת:      	אותו סעיף דיבר על פרקי זמן שבהם האדם החייב בבידוד רשאי לצאת מבידוד לפי חוק זה

נעה בן שבת:  ממילא כבר אין לנו היום הגבלות על יציאה לפי חוק זה, לכן המילים האלו נמחקות

נעה בן שבת:       תיקון סעיף	15

נעה בן שבת: 	בסעיף 22כח לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "22יט(א)(6)" 22כח			יבוא "22יט(א2)(2)"

נעה בן שבת:      	זה תיקון טעות סופר שהייתה בחוק

נעה בן שבת:      ביטול סעיפים	16

נעה בן שבת: 	סעיפים 22כט עד 22ל לחוק העיקרי – בטלים

נעה בן שבת:  22כט עד 22ל     	הסעיפים האלה עסקו במקום לבידוד מטעם המדינה ובהפרת הוראות של מקום בידוד מטעם המדינה

נעה בן שבת:  כיוון שזה לא קיים יותר - הם בוטלו

נעה בן שבת:      תיקון סעיף	16א

נעה בן שבת: 	בסעיף 22לא לחוק העיקרי, במקום הסיפה החל במילים 22לא			"בסעיף 22יא" יבוא "בסעיף 26"

יוסף גולדברג: הסעיף הזה מדבר על סמכויות של שוטר ונציג מוסמך בקשר לפיקוח הטכנולוגי

יוסף גולדברג:  בעבר זה הפנה לסעיף אחר שנמצא בפרק שהורדנו, של המלוניות, שהיו שם סמכויות נרחבות

יוסף גולדברג:  אנחנו משאירים אך ורק את הסמכות שהפנתה לסעיף 26 לחוק, שזאת דרישת הזדהות, דרישה למסור ידיעות או מסמכים וסמכות להיכנס למקום, למעט מקום שמשמש למגורים

יעל סלנט: תיקון סעיף 23	17

יעל סלנט:  	בסעיף 23 לחוק העיקרי, בכל מקום, במקום "6 עד 12"	 			יבוא "7א ו12", במקום "סעיף 4(ד) או (ד1)" יבוא  			"4(ד1)" ובמקום "לפי סעיף 4(ד)" יבוא "לפי סעיף  			4(ד1)"

יעל סלנט:      	מדובר על כל מיני התאמות טכניות לסעיף העונשין לאור זה שנשארו רק תקנות לפי סעיף 7א ו-12

יעל סלנט:         תיקון סעיף 24	18

יעל סלנט: 	בסעיף 24 לחוק העיקרי –      

יעל סלנט: בפסקה (1), במקום "6 עד 12" יבוא "7א ו-12";     

יעל סלנט: בסעיף קטן (ב) –      

יעל סלנט: זה";     

יעל סלנט: ברישה, במקום "הסכומים המפורטים להלן, לפי העניין" יבוא "5,000 שקלים חדשים" ובמקום "הטלת הקנס:" יבוא "הטלת הקנס";     

יעל סלנט: פסקה (2) – תימחק

יעל סלנט:      תיקון סעיף 25	19

יעל סלנט: 	בסעיף 25(א) לחוק העיקרי, במקום "בסעיפים 6 עד 12" יבוא 			"בסימן ב' לפרק ג'" ואחרי "(בפרק זה – הגורם המוסמך" יבוא  			"ואולם לעניין תקנות כאמור בסעיפים 7א ו-12 יהיה הגורם 			המוסמך הגורם המנוי בפסקה (1) ו-(2) רישה"

נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על הגורם המוסמך לעניין קנסות מינהליים

נעה בן שבת:  אותם גורמים שקבועים פה נזכרים גם בפקודת בריאות העם, הם משמשים גם שם, לכן אנחנו אומרים שלעניין התקנות הגורמים הנוגעים בדבר יהיו שוטר ומפקח שהוא עובד מדינה, שלהם נותרות סמכויות פיקוח לפי כל דין, ויכול להיות שבמצבים מסוימים יצטרכו לפי פקודת בריאות העם גם לעשות שימוש באחד מבעלי הסמכויות האחרים שקבועים בסעיף הזה

יעל סלנט: תיקון סעיף 26	20

יעל סלנט: 	בסעיף 26 לחוק העיקרי, ברישה, המילים "והגשת דין וחשבון 			המשמש למתן צו סגירה מינהלי לפי סעיף 32ב" – יימחקו

יעל סלנט:       תיקון סעיף 27	21

יעל סלנט: 	בסעיף 27(א) לחוק העיקרי –     

יעל סלנט: שאינו מקום הפתוח לציבור" יבוא "7א ו-12"; 

נעה בן שבת: פסקה (3) דיברה על פיזור התקהלות, שזה לא רלוונטי

יעל סלנט: ביטול סעיפים	22

יעל סלנט: 	סעיפים 28 ו-28א לחוק העיקרי – בטלים

יעל סלנט:  28 ו-28א     	סעיף 28 מדבר על סמכויות נוספות לשוטר בנסיבות מיוחדות, ו-28א מדבר על סירוב להוראות לפיזור התקהלות

יעל סלנט:       תיקון סעיף	23

יעל סלנט: 	סעיף 28ב לחוק העיקרי - 28ב     

יעל סלנט: 32(א) יפעילו את סמכותם" יבוא "יפעיל את סמכותו"; 		     

אוריאל בוסו: מה זה "סמכותם" ומה זה "סמכותו"? אנחנו מדברים על ועדה ועל ועדות?     

נעה בן שבת: לא, אנחנו מדברים על כך שאותו גורם מוסמך יפעיל את סמכותו לפי מדיניות פיקוח ואכיפה

אוריאל בוסו: מה זה "סמכותם"?     

נעה בן שבת: יש לנו הרבה גורמים

נעה בן שבת:  יש לנו את הרשות המקומית וכל מיני מפקחים מכל מיני סוגים

נעה בן שבת:  אנחנו רוצים שתהיה מדיניות אכיפה אחידה

נעה בן שבת:  גם לסעיף הזה מפנה פקודת בריאות העם

אורי בוצ'ומנסקי: כאשר ביקשו לתת סמכויות אכיפה גם לגורמים אחרים שהם לא רק שוטרים, כלומר למפקחים של משרדי ממשלה ולפקחים של הרשויות המקומיות, הוחלט על הקמת מינהלת במשטרת ישראל שתתכלל את כל סוגיית האכיפה שתנחה את כל הגורמים האוכפים

שי מליחי: אין כיום מינהלת כמו שהייתה בימי הקורונה

שי מליחי:  נשאר היום רק תקן אחד שאמון על הקשר מול משרד הבריאות בהעברת הנחיות, השתתפות בהערכות מצב ומדיניות

שי מליחי:  מכיוון שאין מינהלת שלמה כפי שהייתה תמיד, נכון יהיה יותר לרשום בלשון החוק משטרת ישראל

נעה בן שבת: אם אנחנו הולכים למהלך כזה, אפשר לבטל את הסעיף כולו ואז לעשות את התיקון בפקודת בריאות העם שמפנה לפה

יוסף גולדברג: מבחינתנו אפשר למחוק

נעה בן שבת: ומה עם פקודת בריאות העם?     

יוסף גולדברג: אפשר לעשות תיקון עקיף, רק אין לו משמעות כי אין מינהלת

שי מליחי: יש עדיין קשר לפעילות של המשטרה בתקן אחד, זו לא המינהלת הרחבה שדובר בה

נעה בן שבת: מי מדווח היום? חובת הדיווח שקיימת היום צריכה להיות של מינהלת האכיפה

שי מליחי: משטרת ישראל

נעה בן שבת: אז נבטל את סעיף 28ב לחוק העיקרי, ובסעיף הדיווח נשנה למשטרת ישראל

נעה בן שבת:  אנחנו צריכים לבדוק אם יש למונח הופעות נוספות ולתקן גם שם

נעה בן שבת:  האם בפקודת בריאות העם נוכל לעשות תיקון עקיף בסעיף שמחייב את הדיווחים?     

יוסף גולדברג: אני חושבת שאין צורך

נעה בן שבת: כשנגיע לסעיף הדיווח, נראה שמוצע לעשות דיווח אחת לרבעון

נעה בן שבת:  בפקודת בריאות העם מוצע לעשות  דיווח של אחת לחודש

נעה בן שבת:  ייתכן שצריך יהיה לתקן את סעיף 20ו לפקודה

יוסף גולדברג: אנחנו נבדוק את זה

נעה בן שבת: את סעיף 23 שפה אנחנו מוחקים, מה שאומר שסעיף 28ב לחוק העיקרי בטל

יעל סלנט: ביטול סעיף	24

יעל סלנט: 	סעיף 28ג' וסימנים ב' ו-ב'1 לפרק ד' לחוק העיקרי – בטלים

יעל סלנט:  28ג' וסימנים ב' ו-ב'1 לפרק ד'     

נעה בן שבת: סעיף 28ג' עסק בסגירת מוסד המקיים פעילות חינוך, והיה לנו סימן של עונשין

יעל סלנט: סימן ב' הוא סימן של עונשין, פיקוח ואכיפה באזור תיירות מיוחד ובאזור מוגבל, שזה הוראות שכבר לא קיימות

יעל סלנט:  סימן ב'1 דיבר על צווי סגירה מינהליים, שגם את זה כבר לא צריך

יעל סלנט:      תיקון סעיף 44	25

יעל סלנט: 	בסעיף 44 לחוק העיקרי –     

נעה בן שבת: עברנו לפרק שעסק בהוראות כלליות, לפרק שעסק בתיקונים עקיפים

נעה בן שבת:  לא נגענו בתיקונים העקיפים, הם נשארו כפי שהם, וגם ההוראות הכלליות שעסקו בחובת הזדהות ובסייגים להפעלה במערכת הביטחון ושמירת סמכויות אחרות של שוטר או גורם מוסמך אחר, נשארו על כנן

נעה בן שבת:  הגענו לפרק של הוראות שונות, פרק שאומר שהחוק יחול על המדינה, לא על נשיא המדינה

נעה בן שבת:  יש את סעיף 44(ב) שאומר שהחוק לא יחול על משכן הכנסת ועל כל מיני מקומות

נעה בן שבת:  הוא דיבר על כך שהמנהל הכללי של כל גוף רשאי לתת הנחיות לגבי עובדי כל גוף, ושמנהל ערכאה שיפוטית יכול לקבוע תקנות לעניין ההגבלות באותה ערכאה שיפוטית

נעה בן שבת:  כיוון שאנחנו מדברים כרגע על הגבלות שעוסקות בבדיקות של כניסה לישראל ועל חובות הפיקוח הטכנולוגי, אנחנו מבינים שזה פחות רלוונטי, לכן הסיפה נמחקת והרישה נשארת על כנה

יעל סלנט: סעיפים קטנים (ד) ו-(ה) – בטלים

יעל סלנט:      תיקון סעיף 46	26

יעל סלנט: 	בסעיף 46(א) לחוק העיקרי –      

יעל סלנט: תקנות לפי סעיפים 7(א)(1) ו-7א(א)(1)" – יימחקו, ובמקום "22ג או 22יח" יבוא "22יח";      תיקון סעיף 47	27

יעל סלנט: 	בסעיף 47(ב) לחוק העיקרי, במקום "או 22ד1, ביטול הכרזה על אזור 			תיירות מיוחד לפי סעיף 12ב הכרזה או ביטול הכרזה על אזור מוגבל 			לפי סעיפים 13 ו-14 והכרזה או ביטול הכרזה לפי סעיף 22ג או 22יח" 			יבוא "והכרזה או ביטול הכרזה לפי סעיף 22יח"

נעה בן שבת: הסעיף הזה אומר שאם יש הגבלה לפי תקנון הכנסת על קיום ישיבה, בכל זאת תתקיים אותה ישיבה, כמו לצורך הכרזה על פיקוח טכנולוגי

יעל סלנט: תיקון סעיף 38	28

יעל סלנט: 	בסעיף 48 לחוק העיקרי –      

יעל סלנט: בסעיף קטן (ב) –      

יעל סלנט: 12(א)(10)";     

יעל סלנט: "מפעילים" ובמקום "באותם סעיפים" יבוא אותו סעיף";     

יעל סלנט: תיקון סעיף 48א	29

יעל סלנט: 	בסעיף 48א לחוק העיקרי –      

יעל סלנט: ברישה, במקום "לוועדות המנויות בהגדרה "ועדה של  הכנסת", לפי העניין, בכתב, ב-10 בכל חודש" יבוא "לוועדת החוקה בכתב ב-1 בינואר, באפריל, ביולי, ובאוקטובר  בכל שנה, ולעניין פסקה (7) – בתקופת תוקפה של הכרזה לפי סעיף 22יט – ב-10 בכל חודש";     

יעל סלנט: פסקאות (2) עד (6) ו-(8) – יימחקו;     

יעל סלנט: והמילים "ומספר המקרים שבהם נכנס שהיה בפיקוח  

יעל סלנט: יימחקו

יעל סלנט: ברישה, במקום "לוועדות המנויות בהגדרה "ועדה של  הכנסת", לפי העניין, בכתב, ב-10 בכל חודש" יבוא לוועדת החוקה בכתב ב-1 בינואר, באפריל, ביולי, ובאוקטובר בכל  שנה";     

יעל סלנט: סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) – בטלים

נעה בן שבת: זה סעיף הדיווח

נעה בן שבת:  אנחנו מבטלים את הדיווח של הגורם המורשה על צווי סגירה מינהליים, זה כבר לא יהיה רלוונטי

נעה בן שבת:  גם ההוראה על הדיווח של מנהל ערכאה שיפוטית לגבי התקנות והנהלים שהוא התקין בוטלה, ואמרנו שבמקום שהדיווחים יימסרו על ידי מינהלת האכיפה, הדיווחים יימסרו על ידי משטרת ישראל

אורי בוצ'ומנסקי: כדי שנוכל לדווח לכם גם על מתקני אכיפה של גורמי אכיפה נוספים, ב-28ב אנחנו עדיין צריכים את הוראת סעיף קטן (ד) שמתייחסת לכך שגופי האכיפה הנוספים יעבירו אלינו דיווחים

נעה בן שבת: אתה אומר שלא צריך למחוק את סעיף 28ב כולו, צריך להשאיר על כנה את ההוראה שמחייבת את הגופים - -     

אורי בוצ'ומנסקי: נכון, להעביר למשטרה, לא למינהלת האכיפה

נעה בן שבת: את סעיף 28ב(ד) אנחנו נשאיר כך שתהיה חובת דיווח למשטרת ישראל על הקנסות ועל הפניות

אורי בוצ'ומנסקי: כדי שנוכל להעביר לכנסת דיווח של כל גורמי האכיפה

נעה בן שבת: הם מדברים פה על מספר הפניות מהציבור שהתקבלו לפי סעיף קטן (ג), לכן אולי נשאיר את סעיף קטן (ג) ב-28ב

אורי בוצ'ומנסקי: מקובל

יעל סלנט: תיקון סעיף 50	30

יעל סלנט: 	בסעיף 50 לחוק העיקרי, במקום התאריך הנקוב בו יבוא "ו' 			באדר א' התשפ"ד (15 בפברואר 2024)"

יעל סלנט:      ביטול התוספת	31

יעל סלנט: 	התוספת לחוק העיקרי – בטלה

אוריאל בוסו: 	אמרנו שזו תהיה ועדת החוקה, אבל יש לנו גם אפשרות לכתוב שזאת תהיה ועדה אחרת שהכנסת תקבע או ועדה שהשר יחליט

נעה בן שבת: כרגע אנחנו מדברים על מצב שבו היא לא הוקמה

אוריאל בוסו: 	האם אפשר להגיד ועדת חוקה או ועדה אחרת שהשר יחליט?     

נעה בן שבת: זה לא השר

נעה בן שבת:  הכוונה היא לא שהשר בוחר לעצמו

נעה בן שבת:  אני לא חושבת שראוי לאפשר לשר לבחור את הוועדה

נעה בן שבת:  השאלה אם עכשיו רוצים, בלי לתאם עם ועדת חוקה, וכשהחוק עולה - -?     

אוריאל בוסו: אני לא רוצה בלי לתאם

אוריאל בוסו:  המילים "או כל ועדה אחרת שוועדת הכנסת תקבע" בכל מקרה קיים?       

טטיאנה (טניה) מזרסקי: חייבים אישור של ועדה

נעה בן שבת: בוא נראה רגע את ההגדרה הקיימת היום של ועדה של הכנסת

ד"ר אולגה פרישמן: ההגדרה של ועדת חוקה אומרת: "ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, ואם לא הוקמה הוועדה של הכנסת שוועדת הכנסת קבעה לעניין

ד"ר אולגה פרישמן: " השאלה אם אפשר במקום המילים "ואם לא הוקמה" לכתוב את המילה "או"

נעה בן שבת: אני לא חושבת שנכון להשאיר את הדברים האלה לבחירה

נעה בן שבת:  צריך להחליט מי רוצה להיות הוועדה

אוריאל בוסו: אני לא רוצה לעשות את זה חד צדדי, לכן זה יהיה לבחירה כדי שיהיה פתח

יוסף גולדברג: ברית המחדל נשארת ועדת חוקה

אוריאל בוסו: ברירת המחדל היא ועדת החוקה, אבל נאפשר גם לנו לנהל את הנושא הזה

נעה בן שבת: אתם מדברים על הארכה הוראת שעה של חוק מצומצם

נעה בן שבת:  השאלה אם במצב הזה נכון לפתוח את זה למצב שבו מחר זה יעבור להיות בוועדת הסמים המסוכנים או בכל ועדה אחרת שתקבע ועדת הכנסת?      

יוסף גולדברג: ברירת המחדל נשארת ועדת החוקה

נעה בן שבת: כך זה גם היום

יוסף גולדברג: גם לפי ההצעה ברירת המחדל נשארת ועדת החוקה, אבל במקום המילים "ואם לא הוקמה" יש אפשרות למילים "או ועדה אחרת שוועדת הכנסת קבעה לשם כך"

יעל סלנט: התכלית של "ואם לא הוקמה" הייתה תכלית אחרת לגמרי

יוסף גולדברג: אנחנו יודעים

נעה בן שבת: היא הייתה למצב של פיזור הכנסת שאז לא הוקמה באמת ועדה

אוריאל בוסו: אני בהחלט מסכים לבקשת המשרד להשאיר את האופציה של המילה "או"

נעה בן שבת: אלא אם כן ועדת הכנסת קבעה ועדה אחרת?     

אוריאל בוסו: בדיוק

נעה בן שבת: המשמעות היא שהכל יהיה בוועדה של הכנסת

אוריאל בוסו: אנחנו משאירים את ועדת חוקה, אבל אנחנו רוצים לתת את האפשרות שזה יידון בוועדת בריאות, כמו שאנחנו עושים כעת

יעל סלנט: הטכניקה לעשות את זה היא להגיד ועדת חוקה, אלא אם ועדת הכנסת קבעה ועדה אחרת

יעל סלנט:  צריך להבין שוועדה אחרת זה מאוד רחב

אוריאל בוסו: אפשר לומר ועדת חוקה, אלא אם ועדת הכנסת קבעה ועדת בריאות

נעה בן שבת: זה אומר שבכל התקנת תקנות יכול להיות שיהיו ויכוחים בין הוועדות

אוריאל בוסו: אוקי, אז ככל שוועדת הכנסת תחליט אחרת

אוריאל בוסו:  תנסחי את זה

נעה בן שבת: בכל מקום שכתוב ועדת החוקה נכתוב ועדה של הכנסת, שזה בעיקרון ועדת החוקה, אלא אם כן ועדת הכנסת קבעה ועדה אחרת

יוסף גולדברג: בסעיף 20ו לפקודה מופיעה מינהלת האכיפה כמשמעותה בסעיף 28ב, אפשר לשנות את זה למשטרת ישראל

אורי בוצ'ומנסקי: נבקש גם להתאים את מועדי הדיווח למועדים שכתובים בחוק

נעה בן שבת: אתם רוצים לעשות את התיקון הזה בפקודת בריאות העם, בתיקון העקיף?     

אורי בוצ'ומנסקי: כן

נעה בן שבת: בסעיף 20ו, במקום מינהלת האכיפה תהיה משטרת ישראל, ותדווח - -     

אורי בוצ'ומנסקי: תדווח את המועדים כפי שקבוע בחוק

אוריאל בוסו: עו"ד פסטרנק, בקשה

אורן פסטרנק: אני מצר על כך שוועדת הבריאות כינסה את הדיון היום בשעה 11:00 ורק בשעות הערב הנוסח הובא לידיעת הח"כים

אורן פסטרנק:  הח"כים, מן הסתם, ובטח גם הציבור, לא היו יכולים להתייחס, לקרוא, לעשות היערכות משפטית כדי להגיב לדיון, כשכרגע כבר רצים להסתייגויות, הצבעה, רצים עם זה קדימה

אורן פסטרנק:  זה ממשיך את הכשל הקשה של הדיון אתמול שבו לא נתנו שום נוסח לח"כים בתחילת הדיון

אורן פסטרנק:  אני לא שמעתי עד עכשיו שום התייחסות מצד משרד הבריאות

אורן פסטרנק:  אני לא מבין איך הוועדה ממשיכה לקדם את החוק הזה למרות המחקר החד משמעי שהצגתי בוועדה אתמול שמראה ששיעור קטלניותם של זני האומיקרון הוא פחות מעשירית מהקטלניות של זני השפעת

אורן פסטרנק:  אני מבין את הרצון של חברי הכנסת לדאוג לבריאות הציבור, וכולנו פה רוצים לדאוג לבריאות הציבור, אבל אף אחד מכם לא חושב לחייב בדיקות, בידודים, פיקוח טכנולוגי על שפעת בנתב"ג ובשום מקום אחר

אורן פסטרנק:  הרצון הזה לעזור לבריאות הציבור הוא נכון, אבל במקרה הזה הוא לא רלוונטי, הוא פוגע באמון הציבור

אורן פסטרנק:  אני מבקש לראות לפני שמצביעים נתוני תחלואה במדינות שהפעילו חובת בדיקות ובידוד לאורך הגל שהיה עכשיו בסין

אורן פסטרנק:  אם יש לנו נתונים, למה שלא נפעל על פי המדע, למה לפעול על פי השערות? בואו תעשו השוואה לעומת מדינות שלא הפעילו שום דבר בגל שהיה בסין, שלא עשו חובת בדיקות, בואו נראה אם התחלואה הייתה שונה, נלמד מזה אם החוק הזה באמת רלוונטי או לא

אורן פסטרנק:  צריך סקירה השוואתית של מדינות נוספות שיש בהן חוקים שמסמיכים את הרשות המבצעת לבצע כל מיני הגבלות

אורן פסטרנק:       אתמול ד"ר פרייס אמרה שדבריי לא נכונים, אז הנה יש לי כאן את הנתונים מבית חולים וולפסון שמראים שהייתה עלייה של 37% במקרי דום לב בין השנים 2019 ל-2021

אורן פסטרנק:  בשנת 2020, שהיא שנת קורונה קשה עם זני קורונה הרבה יותר קשים מהאומיקרון, לא הייתה עלייה של 37%

אורן פסטרנק:  ד"ר פרייס גם אמרה שהם בודקים את סיבת המוות, שהם כותבים רק את מי שמת בגלל קורונה, לא את מי שמת עם קורונה

אורן פסטרנק:  אני מצטט את דברי פרופ' נחמן אש ממסמך מיום 9 בינואר 2022 של משרד הבריאות, בו הוא אומר: "עולה כי שיעור המאושפזים שסיבת אשפוזם הוא מסיבוך של מחלת הקורונה מתוך כלל המאושפזים שהוכרו כחיוביים לקורונה, עומד על - -     

אלרעי פרייס: יש פה דוגמה מצוינת לאיך לוקחים דברים, מוציאים אותם מההקשר ומעוותים אותם

אלרעי פרייס:  מה שהצגת אתמול היו נתוני תמותה, ומה שפרופסור נחמן אש, שאותו אתה מצטט, הציג במסמך זה את נתוני האשפוז

אלרעי פרייס:  בוא נדייק במה שאנחנו אומרים ולא נוציא דברים מהקשרם

אלרעי פרייס:  זה שעומדים וצורחים, בין אם פה ובין אם בזום, לא הופך את הדברים לאמת

אלרעי פרייס:  אנחנו לא מדברים על הפעלה של הדברים האלה על זני האומיקרון

אלרעי פרייס:  אנחנו כבר שמונה חודשים עם חוק מסגרת שלא הופעל

אלרעי פרייס:  אפשר להמשיך ולהגיד שהאומיקרון הוא עשירית מלא יודעת מה,  אין לנו שום ויכוח עם זה

אלרעי פרייס:  חוק המסגרת נועד כדי להגן עלינו מפני וריאנט יותר אלים שיכול להיות, לכן האלימות של זן האומיקרון לא נמצאת כרגע בשאלה

אלרעי פרייס:  עליית התחלואה בסין שהייתה לא הובילה במדינת ישראל להפעלת בידודים, בדיקות, כל דבר, ולכן לא רלוונטי הדבר הזה

אלרעי פרייס:  בגלל ההסתכלות קדימה וההבנה שהווירוס הזה עדיין משתנה בקצב מאוד-מאוד מהיר, אנחנו צריכים חוק מסגרת

אלרעי פרייס:  במידה ותהיה איזו שהיא עדות לווריאנט יותר אלים, צריך שיהיו לנו כלים לפעול במדינת ישראל

אלרעי פרייס:  כל האמירות לגבי זני האומיקרון, לגבי זה שנבדוק את האומיקרון באירופה, הן לא רלוונטיות, כי עובדה שלא הפעלנו גם בעליית גל התחלואה האדיר בסין שום דבר במדינת ישראל

מיכאל אורן: אני אזרח, לא חלק משום ארגון, ובאתי לפה בגלל שאני מאוד מודאג ממה שאני רואה שקורה פה

מיכאל אורן:  החוק הזה שרוצים להעביר עכשיו עוד פעם פוגע בצורה קיצונית בזכויות אדם במדינת ישראל

מיכאל אורן:  אני חושב שכדי להעביר חוק כזה שפוגע בזכויות אדם צריך להוכיח מעבר לכל ספק שהוא יעיל ובאמת מועיל לבריאות הציבור

מיכאל אורן:  הסטטיסטיקה היחידה שראינו הייתה אתמול בסוף הדיון, כשהראו בכמה גרפים שהתחלואה בקורונה יורדת, שזו לא סיבה להעביר את החוק שוב

מיכאל אורן:  להגיד שעד עכשיו לא הפעילו את החוק זה רק תירוץ

אוריאל בוסו: 	המטרה של החוק היא להאריך את השלד של החוק כדי שיוכלו לפעול

אוריאל בוסו:  צמצמו את החוק כך שיוכלו לפעול במצב שבו תהיה התפרצות במדינה כזאת או אחרת

אוריאל בוסו:  בשם הנקודות שציינת, אם זה זכויות אדם וכו', צומצמו האפשרויות שהממשלה יכולה להשתמש בהן במסגרת החוק

מיכאל אורן: אין שום אמון של הציבור במה שרוצים להעביר עכשיו, שזה הבידודים

שלום דנינו: 	אתה לא יכול לדבר בשם הציבור

אלרעי פרייס: 	מה שהצגנו עכשיו זה נתוני תחלואה נכונים לעכשיו

אלרעי פרייס:  לאור כל התקופה שהחוק פעל ותוקנו מתוכו תקנות הייתה משמעות גדולה לבריאות הציבור

אלרעי פרייס:  כרגע אין צורך בו, לכן הוא לא מופעל

אוריאל בוסו: 	צריך להגדיר בצורה ברורה לגבי העניין של הוועדה, כי מדובר גם כן בחובת דיווח וכו'

אוריאל בוסו:  משאירים את זה פתוח במצב שהוועדות לא הוקמו

אוריאל בוסו:  ברגע שיש ועדת חוקה, צריך לרשום במפורש ועדת חוקה

אוריאל בוסו:  בחוק הגדול שאתם מדברים עליו זה כבר יהיה משהו אחר שצריך יהיה להתייחס אליו

אוריאל בוסו:  נעבור להסתייגויות

אוריאל בוסו:  חברת הכסת טטיאנה מזרסקי, את רוצה לנמק? בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מברכת על הצמצומים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אתמול הונח בפנינו נוסח החוק בלי שינויים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  משרד הבריאות ביקש מאיתנו להעביר באופן אוטומטי את מה שהוא מציע, בלי להתעמק ובלי להסביר

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  עובדה שכן היה צורך בשינוים, ובאמת היו שינויים גדולים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כמעט אין סעיפים שלא נגענו בהם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  התוקף של החוק שמשרד הבריאות מציע הוא לשנה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני מתעקשת שהארכה תעמוד רק על שלושה חודשים, לא על שנה שלמה, ובתקופה הזאת שאנחנו נאריך נתחיל לעבוד על חוק פנדמיות מסודר יחד עם המשרד לביטחון לאומי ומשרד הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כשיביאו לנו נוסח, אנחנו נמליץ על השינויים ועל הכיוון שאמור להיות בחוק

נעה בן שבת: זאת ההסתייגות שלך?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: של כל הסיעה

אוריאל בוסו: לא נוכל לצמצם ולהגביל את משרד הבריאות

אוריאל בוסו:  בשביל שלא יהיה מצב שנצטרך לעשות בזריזות חוק שיהיה טלאים על גבי טלאים, נשאיר את הבקשה של משרד הבריאות להאריך את הנושא הזה בשנה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל אנחנו רואים שאין הצדקה לשנה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  במידה ותהיה הצדקה הוראת השעה קיימת, לא צריך להאריך את החוק בשנה

שלום דנינו: הארכה היא לשנה, אבל ההפעלה במקרה חירום תהיה לתקופה של שלושה חודשים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זאת ההסתייגות השנייה שלי

אוריאל בוסו: כפי שאמרו, ברגע שיעבור חוק פנדמיות יותר מסודר הנושא הזה יבוטל, אבל כרגע צריך לתת להם את המסגרת

אוריאל בוסו:  מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: הסתייגות לסעיף 2

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו רואים בסעיף 2 שהממשלה רשאית, לאחר שקיבלה את האישור של ועדת החוקה, להאריך את ההכרזה לשלושה חודשים נוספים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני מבקשת להוסיף שזה יהיה אך ורק באישור של ועדת הבריאות

נעה בן שבת: אנחנו אומרים שזה באישור ועדת החוקה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני חושבת שהידע של חברי ועדת הבריאות וההיכרות שלהם עם הנושא מספיקים כדי לקבל החלטה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זו ועדה מקצועית, זו ועדה שעוסקת ועוקבת אחרי שינויים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  יש לנו מספיק סמכות לקבל החלטות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לשם כך הוקמה ועדת הבריאות

אוריאל בוסו: אני בוודאי רוצה שהנושא הזה יהיה בוועדת הבריאות, אבל בגלל שיש נושאים חוקתיים נוספים  שאי אפשר לדון בהם בוועדה הזאת, ובגלל שלא רצינו שחלק יעבור לפה וחלק לשם, הוחלט לעת עתה שהכל יהיה במקום אחד, שזה ועדת חוקה

נעה בן שבת: ועדת החוקה חוקקה את החוק, היא עד היום טיפלה בו, וגם הנושא של הפיקוח הטכנולוגי מעלה שאלות מבחינת זכויות שוועדת החוקה אמונה עליהן

נעה בן שבת:  היא תוכל לשקול מול שיקולי הבריאות שיקולים נוספים בצורה טובה ונכונה יותר

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון, שיקולים של זכויות האדם ושל חוקיות, אבל הערכת מצב של תחלואה, מצב בריאותי, אני חושבת - -     

אוריאל בוסו: יש לזה בדיוק את אותן השלכות

אוריאל בוסו:  מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

נעה בן שבת: בדיון אתמול הוצגו העקרונות שעל פיהם תיקנו את הנוסח כך שיהיו חלקים שלא יוארכו

נעה בן שבת:  זה נכון שהנוסח נשלח בערב, אבל הוא יישום של אותם עקרונות שהוצגו אתמול

אוריאל בוסו: אנחנו עוברים להסתייגויות של חבר הכנסת גלעד קריב

אוריאל בוסו:  מי בעד הסתייגות מס' 1 של חבר הכנסת קריב, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד החילופין של חבר הכנסת קריב, מי נגד, מי נמנע?      

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 2 של חבר הכנסת קריב, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 3, מי נגד, מי נמנע?      

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד לחילופין, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: אנחנו עוברים להסתייגויות של קבוצת העבודה

אוריאל בוסו:  מי בעד הסתייגות מס' 1, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 2 של קבוצת העבודה, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות 3, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: הסתייגויות לסעיף 50 של קבוצת המחנה הממלכתי

אוריאל בוסו:  מי בעד הסתייגות 4, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 5, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 6, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 7, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 8, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 9, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 10, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 11, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 12, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 13, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 14, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 15, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד הסתייגות מס' 16, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד לחילופין א', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד לחילופין ב', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד לחילופין ג', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד לחילופין ג', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד לחילופין ד', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד חילופין ה', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד חילופין ו', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: מי בעד חילופין ז', מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: ההסתייגות לא אושרה

אוריאל בוסו: הוסרו כל ההסתייגויות לחוק, לכן אפשר להצביע על החוק

אוריאל בוסו:  מי בעד החוק כפי שהוצג בפניכם, מי נגד, מי נמנע?     

אוריאל בוסו: אושר

אוריאל בוסו: אנחנו קובעים שהחוק התקבל

אוריאל בוסו:  נעשה רביזיה על החוק עצמו?     

נעה בן שבת: רביזיה כדי לתקן את - -     

אוריאל בוסו: לתקן את הנקודה שאמרת

אוריאל בוסו:  אנחנו נתכנס לרביזיה

נעה בן שבת: האם אנחנו יכולים לחכות עוד קצת ולנסות לנסח את הסיכום כי אולי יעלה לנו משהו?     

אוריאל בוסו: אנחנו נעדכן

אוריאל בוסו:  תודה רבה, הישיבה נעולה