ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 2, 2023-02-06 00:00

אוריאל בוסו: בוקר טוב, היום יום שני, ט"ו בשבט, התשפ"ג – 6 בפברואר 2023, אני מתכבד לפתוח את ישיבתה הראשונה של ועדת הבריאות בכנסת ה-25, בנושא: הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם  נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 12), התשפ"ג-2023, מ/1593

אוריאל בוסו:  היות וזאת הישיבה הראשונה של הוועדה שקמה זה עתה ואנחנו מקיימים אותה דווקא ביום חגה של הכנסת, בט"ו בשבט, ראש השנה לאילנות, אנחנו רוצים לאחל לכלל חברי הוועדה, חברי ועדת הבריאות, ולמשתתפים חג שמח בסימן "כי האדם עץ השדה"

אוריאל בוסו:  שנהיה כולם בצמיחה, בהתחדשות מתמדת בעשייתנו, שנשפיע רק טוב על הסביבה

אוריאל בוסו:       אני מבקש להזכיר שתוקפו של החוק הנוכחי להתמודדות עם נגיף הקורונה עומד לפוג בימים הקרובים

אוריאל בוסו:  על שולחן הוועדה מונחת הצעת חוק ממשלתית שמבקשת להאריך את תוקפו של החוק הקיים, על מנת שהמדינה בכלל ומערכת הבריאות בפרט יוכלו להיות ערוכים עם הסדר רחב ומענים שונים בכל מקרה של התפרצות הנגיף, חס וחלילה, מחדש בישראל

אוריאל בוסו:  למרות החשיבות של הצעת החוק ועיגון ההסדרים החוקיים שמופיעים במבט צופה פני עתיד בשביל לצמצם סיכונים ולמנוע מצבים קשים כפי שהיו בשנתיים האחרונות, הייתי בהידברות עם משרד הבריאות על צמצום החוק

אוריאל בוסו:  תכף תבוא ד"ר שרון אלרעי פרייס, ראש חטיבת בריאות הציבור במשרד הבריאות, שתציג את החוק, את מה שאנחנו משאירים מהחוק הקיים

אוריאל בוסו:  ודאי לא הייתה אופציה שהחוק כמות שהוא יוצג

אוריאל בוסו:  היא תציג את מה שנשאר מהחוק

אוריאל בוסו:  החוק מצטמק משמעותית בהרבה פרמטרים שאני חושב שגם אתם, כמתנגדים, תבינו שמתייתרות ההתנגדויות

גלעד קריב: החוק צומצם?     

אוריאל בוסו: תכף תשמעו

אוריאל בוסו:  אנחנו נרצה לסיים אותו בקריאה שנייה ושלישית ביום רביעי הקרוב, אחרי שניתן גם זמן להגשת הסתייגויות

אוריאל בוסו:  אם הוא ישונה כפי שיוצג כאן, נשנה את הניסוח שלו ונאפשר לאחר מכן הגשת הסתייגויות כנדרש

אוריאל בוסו:  בפתח הישיבה נקבל סקירה ועדכון מה רלוונטי, מה לא רלוונטי, מה נשאר בחוק, מה לא נשאר, מה הצורך

אוריאל בוסו:  ננהל את הדיון באופן מעמיק ושקוף, נשמע את הקולות משני הצדדים ואת כלל הגופים

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת גלעד קריב, בקשה

גלעד קריב:  אדוני היושב ראש, בוקר טוב, ברכות על התנעת עבודתה של הוועדה החשובה

גלעד קריב:  דומני שמכל הוועדות שפוצלו בכהונה הקודמת וזכו עכשיו לעיגון משלהן בתקנות, הוועדה הזאת היא אולי המוצדקת ביותר

גלעד קריב:  יש חשיבות אדירה לפעולה של ועדת כנסת עצמאית בתחום הבריאות

גלעד קריב:  בצד הרבה מאוד ברכות על התנעת עבודת הוועדה, דומני שהמקום שראוי היה לדון בהארכת החוק היה ועדת חוקה, חוק ומשפט, שזו הוועדה שהכינה את החוק, זו הוועדה שהתמחתה בכל מערכת האיזונים והבלמים העדינה שהכנסנו בנוסח הקיים של החוק שאתם מבקשים להאריך

גלעד קריב:  הסיבה היחידה שהנושא לא נדון בוועדת חוקה, חוק ומשפט, היא ריצת האמוק המטורפת של הקואליציה, בהובלת יושב ראש ועדת החוקה, בנושא השינויים המשטריים

גלעד קריב:  יש קשר עמוק בין הארכה של החוק הזה לבין מה שקורה שם

גלעד קריב:  מן הראוי לומר לציבור ולך, אדוני היושב ראש, שהחוק הזה צריך היה להיות נדון במקום אחר שיש לו את המומחיות ביצירת מערכת האיזונים והבלמים

גלעד קריב:  חבל שבגלל תכנית ההרס של מערכת המשפט אנחנו את החוק הזה לא מביאים למקום הראוי לו, והדברים ייאמרו בעוד זמן קצר גם בוועדת החוקה

גלעד קריב:      כמי שעסק מאות שעות בנושא הקורונה ובהתקנת החוק הזה וכמי שמרגיש, בניגוד לביקורת שיש לחלקים בציבור, שהחוק שאתם מבקשים להאריך הוא הרבה הרבה יותר מאוזן, הרבה יותר מדויק מחוק הקורונה המקורי, זה רע מאוד שבמצב הנוכחי של התחלואה מבקשים להאריך את החוק

גלעד קריב:  מן הראוי היה להשאיר את החוק הזה במגירה, לדעת שהבית הזה מספיק אחראי לחוקק במהירות את החוק הזה במידה ותהיה התפרצות חריגה, לדעת להשתמש בסעיפים שקיימים בפקודת בריאות העם

גלעד קריב:  למרות כל האיזונים שהכנסנו בוועדת החוקה, זו עדיין חקיקת חירום מאוד מרחיקת לכת

אוריאל בוסו: אם היית ממתין לשמוע את משרד הבריאות, אולי היית מדבר אחרת

גלעד קריב: רוצים מאוד לשמוע את משרד הבריאות

גלעד קריב:  מכיוון שמדובר בהצעת חוק ממשלתית, מן הראוי היה להודיע מראש לציבור, ולו ל-24 שעות, על השינויים שרוצים להכניס

גלעד קריב:  אנחנו לא במצב חירום מבחינת התחלואה

גלעד קריב:  אם משרד הבריאות חושב שאפשר היום להאריך את התוקף של ההסדרים המצומצמים, בבקשה, זו הצעת חוק ממשלתית, תפרסמו להערות הציבור, תאפשרו להסתדרות הרפואית, תאפשרו לארגונים החברתיים ותאפשרו לנו, חברי הכנסת, לראות על מה מדובר, לא לבוא לכאן ולקבל מכם את הדברים בעל פה

גלעד קריב:  תתכבדו, קחו עכשיו יממה, תגישו הצעת חוק מעודכנת ומסודרת, תנסחו את הנוסח שלה, תעלו אותה להערות הציבור ל-48 שעות, וניפגש כאן ביום רביעי וביום חמישי אם צריך ויהיה הליך מסודר

גלעד קריב:  אנחנו רוצים לשמוע את משרד הבריאות, אבל תכבדו אתם את חברי הכנסת ואת הציבור הישראלי

אוריאל בוסו:   ד"ר שרון אלרעי פרייס, נשמח לשמוע את הסקירה שלך בתחילה

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עדיין נמצאים במצב של מגפה שנמצאת בעולם

שרון אלרעי-פרייס:  ב-27

שרון אלרעי-פרייס: 1, לפני פחות משבועיים, ארגון הבריאות העולמי עשה בדיקה חוזרת וקבע שאנחנו עדיין נמצאים במצב של Public health emergency of international concern

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו חושבים שלאור המצב החיסוני של האוכלוסייה אנחנו נמצאים במקום אחר, לכן הסיכון העיקרי מבחינתנו, מבחינה מקצועית, מגיע באמת מדברים שיגיעו מחו"ל, מאיזה שהוא וריאנט שהוא יותר אלים, יותר מסוכן, שיכול לעקוף חיסון, יכול לפגוע באוכלוסיות אחרות, כמו אוכלוסיות צעירות יותר, בצורה יותר משמעותית

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו יודעים שהווירוס הזה הוא עדיין לא יציב

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו כל הזמן עוקבים אחרי וריאנטים, כי כל הזמן מצטרפים וריאנטים חדשים

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו לא מפעילים את החוק אלא כשאנחנו חושבים שיש איזו שהיא סכנה בריאותית

שרון אלרעי-פרייס:  לאור העובדה שהווירוס עדיין משתנה, עדיין לא יציב, עדיין גורם לתחלואה במקומות כאלה ואחרים, יכולה להיות בהחלט אפשרות שיתפתח וריאנט שהוא יותר אלים, כשלמצב הזה אנחנו צריכים להיות מוכנים

שרון אלרעי-פרייס:  הדבר החשוב הוא היכולת שלנו לבדוק בגבולות אנשים שמגיעים, ומי שנדרש לבידוד מכיוון שאנחנו חושבים שיש איזה שהוא וריאנט טכנולוגי – לאפשר בידוד טכנולוגי

שרון אלרעי-פרייס:       החוק הזה הוא חוק מסגרת

שרון אלרעי-פרייס:  אני לא משפטנית, אני לא מכירה את המושג של חוק במגירה, ואני לא יודעת באיזו קלות אפשר להביא את החוק בחזרה אם הוא מתפוגג, אבל אם הוא יתפוגג ב-15 בפברואר, שזה מה שאמור להיות, וב-16 נזהה איזה שהוא וריאנט אלים באיזו שהיא מדינה, לא תהיה לנו שום יכולת מתוקף פקודת בריאות העם לעשות בדיקות PCR בכניסה ממקומות מסוימים ושום דבר שכזה

שרון אלרעי-פרייס:  הסיכון שאנחנו רואים הוא סיכון בהבאת תחלואה מחו"ל, כי כל הגלים, כמו שאתם יודעים, הגיעו משם

שרון אלרעי-פרייס:  החוק הזה חשוב גם כדי שנוכל לדחות את הכניסה כפי שעשינו עם האומיקרון ולהיערך יותר טוב

שרון אלרעי-פרייס:  בארבעה-חמישה שבועות הצלחנו לדחות את האומיקרון ולהביא גם חיסונים, גם תרופות וגם לקבל יותר מודיעין על הדבר הזה

שרון אלרעי-פרייס:  היכולת שלנו לשמור בגבולות היא מה שחשוב בעת הזאת

שרון אלרעי-פרייס:  לא היינו רוצים להגיע למצב שב-16 בפברואר, אחרי שהחוק מתפוגג, לא יהיו לנו כלים אם נראה משהו חריג

שרון אלרעי-פרייס:  מערך מודיעין בריאות שהוקם במשרד הבריאות נמצא כל הזמן במעקב אחרי כל הווריאנטים

שרון אלרעי-פרייס:  למרות הרבה מאוד וריאנטים שראינו בחודשים האחרונים, חוק המסגרת הזה לא מופעל מיוני

שרון אלרעי-פרייס:  גם עם עליית התחלואה המאוד משמעותית שראינו עכשיו בסין לא קפצנו להפעיל את החוק

שרון אלרעי-פרייס:  כדי להפעיל את החוק צריך הכרזה בממשלה, צריך אישור של זה בכנסת, יש הרבה מאוד תהליכים

שרון אלרעי-פרייס:  כשחבר הכנסת קריב אומר "אנחנו צריכים חוק במגירה", זה החוק במגירה, הוא לא יוצא עד שאין הכרזה בממשלה ואין אישור של הכנסת

אוריאל בוסו: 	את מדברת כרגע על זה שהחשש שלכם הוא בעיקר מווריאנט שיגיע מהגבולות

שרון אלרעי-פרייס: נכון

אוריאל בוסו: ממדינה כזו או אחרת, ושמענו שהייתה התפרצות בסין

אוריאל בוסו:  האם אנחנו משאירים את החוק כשלד, כמסגרת? אני רוצה שתנסי להסביר לנו מה המשמעות של החשש שלכם מווריאנט שיגיע בגבולות

אוריאל בוסו:  עם כל החשש מווריאנט שיגיע בגבולות, שם יש לכם את הסמכויות לפעול

אוריאל בוסו:  אם נגיד הגיע איזה וריאנט והתפרץ בארץ, מכוח מה תוכלו לפעול בתוך המדינה? מה צריך להשאיר מכל השלד של החוק הזה?     

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הכי פשוט זה להשאיר את כל החוק, השאלה אם זה באמת נדרש בעת הזאת

שרון אלרעי-פרייס:  אני חושבת שבעת הזאת, כשאנחנו נמצאים במצב שבו רוב המדינה מוגנת בצורה זו או אחרת בגלל חיסונים ובגלל החלמה, הסיכוי שיגיע משהו שבאופן מהיר מאוד יתפשט קיים אבל הוא נמוך

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו רוצים לוודא שאנחנו מעכבים את הכניסה בגבול

שרון אלרעי-פרייס:  כמובן שאם יהיה משהו שיתפשט מהר ולא תהיה שום הגנה לאף אחד, נצטרך להתמודד עם זה כמו שהתמודדו בתחילת המגפה

שרון אלרעי-פרייס:       אנחנו, משרד הבריאות, עובדים על חוק פנדמיות, כי לא יכול להיות שב-2023 נישען על פקודת בריאות העם מ-1940 שיש בה כל מיני יכולות דרקוניות לרופא מחוז להחליט על כל מיני דברים אבל אי אפשר מכוחה לעשות, למשל, בדיקה בכניסה לישראל

שרון אלרעי-פרייס:  אין ספק שצריך לעשות חוק כזה בשום שכל, עם הרבה רגישות, עם כל הגורמים השותפים, לא ללכת לאיזה שהוא בליץ משפטי שייעשה מהר מהר מהר ועלול לפגוע או לשלול זכויות אדם במצב של מגפה

שרון אלרעי-פרייס:  אני חושבת שראוי שנעשה את זה בשקט, ברוגע, נראה איזה דברים נדרשים

שרון אלרעי-פרייס:  זה לא יהיה חוק ספציפי לקורונה, כי העולם של חוק ספציפי לקורונה פג, אבל עד שנחוקק כזה חוק אנחנו לא יכולים להישאר בלי שום מעטפת שמגינה עלינו בגבולות

אוריאל בוסו: אומרת ד"ר שרון אלרעי פרייס, ותתקני אותי אם אני טועה, שהסעיפים הנוגעים למגבלות על חינוך, עסקים, התקהלויות והתכנסויות כאלו ואחרות לא יוארכו כרגע

שרון אלרעי-פרייס: נכון

אוריאל בוסו: יישאר סעיף שבעיקר מדבר על כניסה ויציאה ממדינת ישראל, שם תהיה לנו הסמכות לאסור או להגביל

שרון אלרעי-פרייס: זה אפילו לא לאסור את היציאה, אלא לוודא שיש לנו את היכולת לעשות PCR בכניסה לישראל, כשהדבר הזה יחייב חוות דעת אפידמיולוגית, יחייב אישור של הממשלה ואישור של הכנסת

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו מדברים גם על בדיקה של PCR בכניסה לישראל וגם על פיקוח טכנולוגי, כי אנחנו יודעים לאורך המגפה שהיו קשיים בשמירה על בידוד של אנשים

שרון אלרעי-פרייס:  אם יהיה וריאנט שהוא וריאנט אלים, אנחנו רוצים שתהיינה יכולות לעשות פיקוח טכנולוגי על בידוד

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו לא חושבים שנדרש למנוע יציאה של אנשים, בוודאי לא למנוע התקהלויות, בתי ספר, עסקים או כל דבר אחר שיש בחוק המאוד גדול הזה, אבל כן נדרשת שמירה על הגבולות

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו רוצים שכשנכנס מישהו ויש אימות לווריאנט שהוא וריאנט מסוכן מבחינתנו, מבחינת יכולת הדבקה ותמותה, כן יתאפשר בידוד טכנולוגי

אחמד טיבי: מתי לדעתך יש צפי להפסיק את השימוש בחוק הזה?     

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שצריך להיות חוק פנדמיות

אחמד טיבי: כתחליף לחוק הזה?     

שרון אלרעי-פרייס: כן

שרון אלרעי-פרייס:  ככל שמהר יותר נחוקק חוק פנדמיות, כך אפשר יהיה לוותר על החוק הזה שנקבע ספציפית לקורונה

שרון אלרעי-פרייס:  ראינו איך נעשו דברים תוך כדי מגפה, איך כל פעם צצו דברים והיה צריך לתקן את החוק

שרון אלרעי-פרייס:  בהחלט ראוי שבמדינת ישראל יהיה חוק פנדמיות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אין צורך להאריך את חוק הקורונה לשנה, צריך לקבוע אותו כהוראת שעה לתקופה מסוימת

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  צריך לעבוד על חוק של פנדמיות, כי הקורונה זה לא הווירוס היחיד שמסתובב בעולם

אוריאל בוסו: שמעת את מה שד"ר שרון אלרעי אמרה

אוריאל בוסו:  מה שאת אומרת מתקבל, כי את רוב הדברים בחוק הקורונה אנחנו לא מאריכים

אוריאל בוסו:  רק לפני שבועיים או שלושה שבועות שמענו על התפרצות בסין, לכן צריך שיהיה חוק שמשרד הבריאות יוכל לפעול מכוחו

אוריאל בוסו:  צריך לזכור שהממשלה הוקמה זה לא מכבר וצריך שיהיה משהו במגירה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	אני אשמח לשמוע סקירה על הנתונים של התחלואה בארץ ובחו"ל

אוריאל בוסו: חשבתי שאחרי שיאמרו לכם ש-90% מהחוק הורידו, אתם תגידו "כל הכבוד, אפשר להצביע"

איציק בר: אני רוצה לחזק את ד"ר אלרועי פרייס ולהגיד שעמדת המל"ל היא לאשר את זה

איציק בר:  יש פה שני סעיפים - יש את סעיף 7א ואת סעיף 12

איציק בר:  סעיף אחד הוא בהיבט של בקרה, כניסה ויציאה בהקשרים של בדיקות, והסוגיה השנייה היא מסירת מידע של נוסע לפני שהוא עולה לטיסה על כך שהוא אכן עשה בדיקה

אוריאל בוסו:   אתם מתואמים  עם עמדת משרד הבריאות בנושא הזה?     

איציק בר: אמת

איציק בר:  צריך להבין שהאירוע של סין הוא אירוע שיכול לפגוש אותנו

איציק בר:  אני מזכיר לכולם שמדינת ישראל עסקה בחודשים האחרונים בהיערכות לאירוע אבולה, היערכות משולבת של מל"ל ומשרד הבריאות, כשלשמחתי הוא לא הגיע למדינת ישראל

איציק בר:  אנחנו צריכים להבין שיש מגיפות בעולם שצריך להיערך אליהן

אוריאל בוסו:   חבר הכנסת חוג'ירת, בבקשה

יאסר חוג'יראת: קודם כל, ברכות על התפקיד

אוריאל בוסו: תודה

יאסר חוג'יראת: זו ישיבה ראשונה, אני מברך אותך

יאסר חוג'יראת:  הייתי שמח לשמוע מה קורה בעולם

יאסר חוג'יראת:  שמעתי מד"ר אלרעי על כך שמדובר בהארכת החוק בגלל חשש עתידי, על כך שמיוני החוק לא הופעל

יאסר חוג'יראת:  השאלה אם אנחנו צריכים להאריך את החוק

יאסר חוג'יראת:  אתם רוצים לצמצם את החוק כך שרק אם תהיה מגפה או יהיה וריאנט חדש בעולם תתאפשר בדיקה לאנשים שנכנסים ויוצאים מהמדינה

יאסר חוג'יראת:  אני בעד שיהיה חוק כולל, לא חוק ספציפי לקורונה, והוא צריך להיות מהר ככל שאפשר, אבל כרגע אני בעד להאריך את החוק הזה לתקופה קצרה יותר, לא עד סוף השנה, לא עד סוף 2024 או משהו כזה

אוריאל בוסו: ד"ר אחמד טיבי, בקשה

אחמד טיבי: שמעתי את הדברים של ד"ר שרון אלרעי ואני מבין את הרצון של הממשלה להאריך באופן אוטומטי את מה שקיים, את מה שכבר הושג, אבל שים לב, מכובדי היושב ראש, לכך שחברי הכנסת מתנגדים להארכה אוטומטית של שנה

אחמד טיבי:  אפשר לדבר על חלקיות, אפשר לדבר על סעיף כזה או אחר

אחמד טיבי:  אני רוצה להפנות לסעיף בחוק שמדבר על הגבלות חמורות

אחמד טיבי:  אמנם ההגבלות החמורות שיש בחוק הזה לא מופעלות באופן אוטומטי אבל הן ניתנות עם אישור החוק המוצע - מדובר על הגבלת כניסה לבית מגורים של אחר, תנאי לשימוש ברכב, הגבלת התקהלות במרחב הפרטי של פחות מ-50 - -      

אוריאל בוסו: רלוונטי לדון בזה כרגע אם זה נמחק מהארכת החוק?       

אחמד טיבי: את ההגבלות צריך להסיר, במיוחד את איסור היציאה מהבית, כי זה נשמע לי דרקוני

אחמד טיבי:  תמיד עדיף שקבוצה של אנשים - למשל ממשלה - תקבל החלטה, לא אדם בודד נושא תפקיד במשרד הבריאות

אחמד טיבי:  חשוב לשמוע סקירה על מצב התחלואה העכשווי ואת התחזית לעתיד

אחמד טיבי:  אם מאריכים את החוק הזה, האם זה גורר אוטומטית הארכה של הוראות נוספות שלא כלולות בחוק הזה?      

אוריאל בוסו: תן דוגמה

אחמד טיבי: מוצע כי לשם בחינת הצורך בהארכת תוקפו של החוק, תבהיר הממשלה אם ישנם הסדרים נוספים שתלויים בתוקפו של החוק שיונחו אוטומטית

אוריאל בוסו: עורכת הדין נעה בן שבת, היועצת המשפטית לוועדה, בבקשה

נעה בן שבת: התבקשנו להאריך את החוק עד 15 בפברואר 2024

נעה בן שבת:  זה חוק שהיה אמור לפקוע בסוף 2022, אבל בגלל התפזרות הכנסת הוא הוארך מכוח סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת עד 15 בפברואר

נעה בן שבת:  החוק הוא חוק שמכיל הרבה מאוד, הוא קובע את כל ההסדר להתמודדות עם הקורונה

נעה בן שבת:  דובר על כך שהוא חוק למגירה כי הוא באמת לא פועל אוטומטית, הוא רק מאפשר לממשלה להכריז על מצב בריאותי מיוחד במקרה שצריך להפעיל סמכויות כלליות מכוחו - זה יכול להיות במסגרת של תקנות להגבלת כניסה ויציאה, זה יכול להיות בנושאים של סגירת עסקים

נעה בן שבת:  הוא גם מאפשר במצב הבריאותי המיוחד לקבוע מקום לבידוד מטעם המדינה, או צו סגירה למוסד חינוך

נעה בן שבת:  הכרזה אחרת שהיא יותר חמורה היא הכרזה על מצב חירום, כשבהכרזה על מצב חירום אפשר להטיל הגבלות חמורות שעוסקות גם במניעת כניסה ויציאה, גם בהגבלת התקהלות של מספר קטן יותר של אנשים, וגם איסורים יותר מוחלטים ויותר חמורים

נעה בן שבת:  גם במקרה הזה יש הוראות שעוסקות באזור מוגבל, שמאפשרות להכריז על אזור מוגבל ולקבוע בו הגבלות נוספות, חמורות, מותאמות לאותו אזור במדינה, וגם לאפשר קביעה של אזור תיירות מיוחד שבו דווקא יש אפשרות להקלה כפוף לבדיקות

נעה בן שבת:       יש לנו בחוק גם מנגנון של אכיפה, מנגנון של עבירות מינהליות ועבירות פליליות ומנגנון של צווי סגירה

נעה בן שבת:  חלק מהמנגנונים של הפיקוח הם מנגנונים שמשרתים גם את החוק המקביל שלנו, את פקודת בריאות העם שמכוחה מוטלת חובת בידוד על חולים וחובת עטיית מסכה שהיום מאוד צומצמה

נעה בן שבת:  גם פקודת בריאות העם נשענת על חלק מהוראות הפיקוח שנקבעו בחוק הזה

נעה בן שבת:       עכשיו, אחרי שהבנו מה שנמסר פה על ידי משרד הבריאות, השאלה אם צריך להאריך את תוקפו של החוק

נעה בן שבת:  אמנם אמרנו שהוא לא מופעל אוטומטית, שצריך מכוחו הכרזה שעומדת לפיקוח פרלמנטרי במנגנונים המסוימים שנקבעו ושגם אם מוכרזת ההכרזה יש תקנות שצריך להתקין מכוחה, אבל עדיין השאלה היא אם להחיל את כל החוק

נעה בן שבת:  אנחנו מבינים ממשרד הבריאות שהוא מעוניין מאוד לצמצמם את החלקים שיישארו בתוקף, להשאיר רק את הנושא של היציאה והכניסה מהארץ ואת הפיקוח הטכנולוגי

אוריאל בוסו: תצטרכי להציג ניסוח שתואם למה שהוצג פה

נעה בן שבת: ברגע שהחוק בתוקף הוא משפיע על חקיקה אחרת שתלויה בקיומה של הכרזה ובקיומן של הגבלות

נעה בן שבת:  אולי צריך לעשות איזה שהוא מיפוי יותר מדוקדק לדבר הזה, אבל אני מניחה שרוב ההוראות יהיו פחות רלוונטיות כשאנחנו מדברים רק על כניסה ויציאה מישראל

אוריאל בוסו: ד"ר אולגה פרישמן, משרד המשפטים, האם יש לכם עמדה בנושא הזה לאור מה ששמעתם?     

ד"ר אולגה פרישמן: עלתה פה שאלה לגבי חוקים שתלויים בתוקף של החוק

ד"ר אולגה פרישמן:  אני מצאתי שני חוקים רלוונטיים

ד"ר אולגה פרישמן:  אחד זה חוק הבחירות, אבל זה הוראות שקשורות למגבלות שתלויות במה שמוגבל לפי סעיף 8 בחוק, וחוק נוסף הוא חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף קורונה החדש), שמהבדיקה שלי הוא חוק שממילא לא פעיל ולכן זה לא משנה מבחינתו אם הוא מופעל או לא

ד"ר אולגה פרישמן:  אין הרבה חוקים שתלויים בעניין של מצב חירום או מצב בריאותי מיוחד

ד"ר אולגה פרישמן:  ההכרזה לא בתוקף כבר מיוני האחרון, לכן לא אמורה להיות איזו שהיא בעיה

נעה בן שבת: שאלו פה מתי החוק הזה לא יידרש, מתי הקורונה לא תיחשב פנדמיה, או מה הנתונים שמצדיקים היום את הצורך להשאיר את אותם דברים, את אותם סעיפים

אוריאל בוסו: היא ציינה שהיא שומעת מארגון הבריאות העולמי שעדיין זה קיים בצורה כזאת או אחרת, שיכולים להיות וריאנטים שונים שיכולים להיות

אוריאל בוסו:  אני חושב שזה מצריך להתכנס יותר במהירות על מנת לחוקק את חוק הפנדמיה, כדי שבמידה וכן יגיע איזה וריאנט באחד הגבולות נוכל להתמודד איתו בתוך גבולות מדינת ישראל

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה לגבי איכון השב"כ, האם הוא קשור להארכה?         

אוריאל בוסו: זה לא רלוונטי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	אפשר לחדד את העניין של בידוד טכנולוגי?     

נעה בן שבת: אולי תוכלו להסביר מה כולל הפיקוח הטכנולוגי

אוריאל בוסו: מיכל גולדברג, משרד הבריאות

יוסף גולדברג: אנחנו מבקשים להאריך את החוק בצורה מאוד חלקית

יוסף גולדברג:  מה שאנחנו מבקשים להאריך זה רק את הסמכויות שנוגעות לחוזרים מחו"ל, ואני מדברת על סעיף 7א(2) – חובת בדיקה לחוזר מחו"ל, אני מדברת על חלקים מסעיף 12 שמדברים על אפשרות לערוך חקירה אפידמיולוגית למי שהיה בכלי טיס או בכלי שיט שהגיע מחו"ל, ואני מדברת על סימן ה', פרק ג' – בידוד בפיקוח טכנולוגי

יוסף גולדברג:  כשמדברים על בידוד בפיקוח טכנולוגי, אין הכוונה למעקבים של השב"כ, אלא על אפשרות, וזה מותנה בהכרזה על מצב חירום או על מצב בריאותי מיוחד, של בידוד עם פיקוח טכנולוגי

יוסף גולדברג:  אנחנו לא מדברים על בידוד במלוניות, שאת החלק הזה אנחנו לא מאריכים, אלא על בידוד בבית עם איזה שהוא אמצעי פיקוח נוסף

טטיאנה (טניה) מזרסקי: איזה?           

יוסף גולדברג: דובר בזמנו על צמידים, אבל הם לא יושמו

יוסף גולדברג:  מה שיושם בזמנו היה ההסכמון

יוסף גולדברג:  את הסעיף שאוסר כניסה ויציאה ממדינות מסוימות או מכל העולם אנחנו לא מאריכים

יוסף גולדברג:  בנוסף, אנחנו מבקשים להאריך את היכולת של הממשלה להכריז על מצב חירום עם כל המנגנון של הפיקוח הפרלמנטרי שקבוע בחוק

יוסף גולדברג:  גם כל המנגנון של התקנת תקנות שנקבע לזה יוארך כדי לאפשר את ההפעלה של הסמכויות שמניתי מקודם

יוסף גולדברג:  לגבי ההוראות הכלליות וסעיפי העונשין אנחנו נעשה את ההתאמות הנדרשות

יוסף גולדברג:  לצד כל זה גם קיימות הסמכויות למשרד הבריאות לפי פקודת בריאות העם, אם זה הסמכות של חובת בידוד, חובת עטיית מסכה, וכל הסמכויות שקבועות שם

שרון אלרעי-פרייס: ככל שייחקק חוק פנדמיות לפני תום השנה - -     

אוריאל בוסו: זה מתייתר

שרון אלרעי-פרייס: ברור

ד"ר אולגה פרישמן: הפיקוח הטכנולוגי דורש הסכמה של האדם, כאשר החלופה שתהיה היא פיקוח מוגבר מול ההסכמה

נעה בן שבת: בעיניכם זה גם משהו שהוא קל יותר מאשר למנוע כניסה

ד"ר אולגה פרישמן: מניעת כניסה יורדת לגמרי

ד"ר אולגה פרישמן:  אנחנו מדברים על סיטואציה שבה החובה היא חובה של בדיקות, כאשר זו הבקרה על הבידוד

לימור סון הר-מלך: זה רק ממדינות מסוימות?     

אוריאל בוסו: ברור, במידה ויזהו שיש בעיה ספציפית

ד"ר אולגה פרישמן: כל החוק הזה מתנקז ממי שמגיע מחו"ל

שרון אלרעי-פרייס: סיכון מסוים מווריאנט אלים

יוסף גולדברג: זה רק חוק שמאפשר להתקין את אותן תקנות, או להגביל את אותן הגבלות, כאשר כמובן זה לא חל, זה רק המסגרת שמאפשרת

שלום דנינו: הבידוד הטכנולוגי הוא לפי בחירתו של האדם

שלום דנינו:  מה זה פיקוח מוגבר במידה והוא מסרב למעקב הטכנולוגי?      

אוריאל בוסו: פרופ' חגי לוין, בבקשה

פרופ' חגי לוין: קודם כל, אני רוצה לברך אותך, יושב ראש הוועדה, ולברך על כך שיש ועדת בריאות ייעודית בכנסת

פרופ' חגי לוין:  בהצלחה רבה לך ולחברי הוועדה

פרופ' חגי לוין:       המצב באמת מורכב, קשה לחזות את העתיד

פרופ' חגי לוין:  בסך הכל יש הסכמה רבה בינינו לבין משרד הבריאות

פרופ' חגי לוין:  כפי שאמרה ד"ר שרון אלרעי פרייס, יש סיכונים, וצריך לדעת להיערך לסיכונים העתידיים

פרופ' חגי לוין:  אני חייב להגיד שהיערכות זה לא רק על ידי סמכויות

פרופ' חגי לוין:  אני בעצמי חזרתי רק לפני כמה ימים מחו"ל וכשהייתי בדרכי הביתה קיבלתי הודעת אס אם אס ממשרד הבריאות על כך שיש אפשרות להיבדק

פרופ' חגי לוין:  מה הבעיה? שזה כבר לא היה רלוונטי, כי הודעת אס אם אס צריכה להגיע מיד כשבן אדם נוחת, לא לאחר שהוא כבר עזב את שדה התעופה

פרופ' חגי לוין:  גם שעות הפתיחה של נקודת הבדיקה הן שעות מצומצמות

פרופ' חגי לוין:  כשהגעתי בלילה התחנה כבר הייתה סגורה

פרופ' חגי לוין:  אנחנו כבר שנים דיברנו, עוד לפני הקורונה, על כך שצריך להקים יחידה אפידמיולוגית קבועה בנתב"ג, על כך שצריכה להיות נקודה של משרד הבריאות שיודעת לתת מענה אם צריך להוסיף תחנות בדיקה וולונטריות, אם צריך לעשות פעולות לקידום בריאות, אם צריך לעשות חקירה אפידמיולוגית

פרופ' חגי לוין:  זה לא צריך להיעשות בצורה שבאים מבחוץ כל פעם, או בצורה מאולתרת

פרופ' חגי לוין:  חבל שזה לא קרה

פרופ' חגי לוין:  אנחנו קוראים שוב למשרד הבריאות להקים את אותה יחידה אפידמיולוגית

פרופ' חגי לוין:       אנחנו מאוד מברכים ושמחים שהביקורת שלנו, רופאי בריאות הציבור, נפלה על אוזניים קשובות ומשרד הבריאות באמת צמצם מאוד את הדברים

פרופ' חגי לוין:  אנחנו כבר לא באותו מקום שהיינו בשנת 2020

פרופ' חגי לוין:  נכון שהנגיף יכול להשתנות, נכון שיש חוסר יציבות, אבל אותו דבר בדיוק אפשר להגיד על נגיף השפעת

פרופ' חגי לוין:  נגיף השפעת גם הוא משתנה כל הזמן

פרופ' חגי לוין:  אנחנו צריכים להיות ערוכים היטב לאפשרות של פנדמיה של שפעת, מחלות, חיידקים, נגיפים, או אסונות כמו רעידת האדמה שהייתה הלילה

פרופ' חגי לוין:  אנחנו צריכים לחזק את התשתית היסודית של בריאות הציבור, היא לא מספיק חזקה, אין מספיק כוח אדם בבריאות הציבור

פרופ' חגי לוין:  מצפים מהממשלה לא רק לבוא עם הצעות איך היא מתכננת להפעיל סמכויות, אלא גם עם פעולות לחיזוק בריאות הציבור, כשלטעמנו זה לא נעשה מספיק

פרופ' חגי לוין:  האמון של הציבור מאוד חשוב, לכן צריך לגלות רגישות וזהירות רבה בחוק סמכויות כזה, לחשוב האם הוא נדרש

פרופ' חגי לוין:  בוודאי שאין מקום להאריך הוראת שעה לשנה

פרופ' חגי לוין:  אמרה כאן בצדק ד"ר פרייס שדרך המלך היא חוק הפנדמיות, אולי חוק מצבי חירום בבריאות הציבור

פרופ' חגי לוין:  נכון שאת פקודת בריאות העם 1940 צריך היה לעדכן ולשנות

פרופ' חגי לוין:  כבר משנת 2007 איגוד רופאי בריאות הציבור קורא לעדכן את פקודת בריאות העם, בטח לאור מקרי הקורונה זה נדרש

פרופ' חגי לוין:  כמו שהממשלה יודעת לקדם במהירות דברים שחשובים לה, כך אין שום סיבה שייקח יותר מחודשיים כדי להשלים את התהליכים לגבי חוק הפנדמיות

פרופ' חגי לוין:  אנחנו חושבים שגם אם מדובר פה בסעיפים ספציפיים ומוגבלים, אין שום הצדקה להאריך אותם ליותר מחודשיים

פרופ' חגי לוין:  אנחנו צריכים להיות מאוד-מאוד זהירים בסמכויות ספציפיות לקורונה, אנחנו כבר לא שם

פרופ' חגי לוין:  הסכנה של הפנדמיות היא סכנה אמיתית ומוחשית, כל רגע יכול לקרות משהו חדש שיוביל אותנו לשינויים, וזה לאו דווקא הקורונה

פרופ' חגי לוין:  לקורונה יש היום חיסון, האוכלוסייה כבר נחשפה, הנגיף גורם לתחלואה פחות קשה ופחות לתמותה כמו שהיה בעבר

פרופ' חגי לוין:  כנראה שאלפים עוד ימותו מנגיף הקורונה בישראל כמו שהם ימותו מעישון, מזיהום אוויר, מסוכרת

פרופ' חגי לוין:  אנחנו צריכים לטפל בכל הבעיות האלו, לא רק בקורונה, ואנחנו מקווים שההצעה שלנו תתקבל

אוריאל בוסו:    אתה לא יכול לומר שמשרד הבריאות לא עושה בנושאים הבריאותיים

פרופ' חגי לוין: צריכים יותר

אוריאל בוסו: מדובר על תפוסה בחלק מבתי החולים של למעלה מ-200%, כשהשפעת מסוכנת לא פחות

אוריאל בוסו:  הם עושים המון

שרון אלרעי-פרייס: בעקבות הקורונה הוקם מערך מודיעין בריאות, דבר שלא היה קיים במדינת ישראל

שרון אלרעי-פרייס:  אחרי שנסיים להקים את המערך, הוא ימנה 45 משרות - שליש מהן בתיקנון המדינה, שני שליש במיקור חוץ – והוא יעבוד גם על איסוף מודיעין שכבר הוכיח את עצמו עם מגפת הכולרה בסוריה ובלבנון שמנע תחלואה וזיהום של הכנרת

שרון אלרעי-פרייס:  אני חושבת שמה שנבנה פה הוא הרבה-הרבה יותר מהיחידה האפידמיולוגית בנתב"ג

שלום דנינו: כשמדברים על מודיעין בריאות, מדברים גם על מודיעין שנאסף בתוך ישראל על אזרחים, על אנשים?     

שרון אלרעי-פרייס: לא על אזרחים, אלא על וירוסים, על חיידקים, על מחלות שמחייבות דיווח

פרופ' חגי לוין: האם יש נתונים על ההסכמון והכלים השונים שבהם נעשה שימוש, מה הייתה התועלת שלהם, מה היו אחוזי ההצלחה והכישלון, כדי לדעת אם הכלי יעיל ואם מוצדק או לא מוצדק להשתמש בו?  

אוריאל בוסו: עו"ד פסטרנק, בקשה

אורן פסטרנק: נראה לי פשוט שערורייה שמשרד הבריאות מגיע לדיון על הארכת חוק כשהוא משמיע את הסעיפים בעל פה, אפילו לא בכתב

אורן פסטרנק:  אפילו עכשיו אין לנו את זה בכתב, כדי לראות על מה אנחנו מדברים

אורן פסטרנק:  קשה לי להאמין שמישהו מחברי הכנסת הצליח בזמן שהקריאו פה את הסעיפים להבין במה מדובר

אורן פסטרנק:  אפילו אני שאני עורך דין ואני משפטן ניסיתי להקשיב לכל מילה שהיא הקריאה ובקושי הבנתי על מה היא מדברת

אורן פסטרנק:  כרגע, כדי לא להכשיל את הוועדה, צריך לקטוע את הדיון באופן מידי, צריך לפרסם תזכיר להערות הציבור של יומיים לפחות, צריך שהציבור יקרא את הסעיפים שהכנסת רוצה להצביע עליהם, צריך שחברי הכנסת ילמדו את זה

אורן פסטרנק:  הוועדה הזאת היא לא חותמת גומי

אורן פסטרנק:  לא ייתכן שהממשלה תתייחס לכנסת בתור איזו חותמת ואז תמשיך הלאה

אורן פסטרנק:  צריך לעצור את הדיון, לפרסם תזכיר, לקבל את הערות הציבור

אורן פסטרנק:  זמן ההפצה של התזכיר, אדוני היושב, ניתן ל-7 ימים ברוטו, מתוכם ארבעה ימים נטו

אורן פסטרנק:  בארבעה הימים שהיה לציבור זמן להגיב היו כשלים טכניים, ודיברתי על זה אישית עם שר המשפטים

אורן פסטרנק:  משרד הבריאות סירב לתת אפילו הארכה של מספר ימים

אורן פסטרנק:  כל ההליך פה נולד בכשל אחד גדול

אורן פסטרנק:       הערה לגבי המשפט שנאמר פה קודם על חוק במגירה

אורן פסטרנק:  חוק במגירה זה חוק שיושב במגירה

אורן פסטרנק:  החוק פה הוא לא חוק במגירה, הוא חוק שהצביעו עליו

אורן פסטרנק:  אני מרגיש שמכשילים את הציבור

אורן פסטרנק:  אני מבקש את העמדה של משרד המשפטים, כי נשאל פה מה יקרה אם פתאום יגיע עוד וירוס, מה יקרה אם פתאום יהיה גל

אורן פסטרנק:  במצב כזה אפשר להשתמש בתקש"ח

אורן פסטרנק:  למדנו בקורונה שגם מחוקקים וגם שרים הם בני אדם, הם עושים טעויות, ולכן בבואנו לפגוע בזכויות יסוד, בזכויות שבכלל לא ניתנו מתוקף חוק אלא בזכויות שניתנו מכוח הבריאה, כדאי שכולנו ננהג בזהירות גדולה מאוד

אורן פסטרנק:  במהלך תקופת הקורונה נפגעו זכויותיהם של 4

אורן פסטרנק: 6 מיליון איש שלא היה להם דרכון ירוק בתחילת גל הקורונה

אורן פסטרנק:  ישבתי פה בדיוני הוועדה וטענתי שאין הבדל בין מחוסנים ללא מחוסנים בנתונים, שכולם נדבקים באותה מידה

אורן פסטרנק:  במשך שלושה חודשים ישבתי פה בדיונים ואמרו לי שזה לא נכון

אורן פסטרנק:  ביטלו את כל ההגבלות ואת הדרכון הירוק כשהיו 1,200 חולים קשה, מה שמראה שגם מחוקקים וגם שרים יכולים לטעות

אורן פסטרנק:  הטעות הזאת פגעה בזכויות של 4

אורן פסטרנק: 6 מיליון איש

אורן פסטרנק:  הפגיעה הזאת היא בבריאות, בחיים, כשחלק גם נפטרו בגלל מדיניות שסיכנה מחוסנים

אורן פסטרנק:  מה שקרה זה שהכניסו מחוסנים למתחמים, אמרו להם: "אתם עם דרכון ירוק, אתם מוגנים, אתם לא צריכים לעשות בדיקה בכניסה", אבל כשהם נכנסו הם הדביקו

אורן פסטרנק:  הם אלה, בניגוד לנרטיב של משרד הבריאות, שהפיצו את הנגיף בתקופת הקורונה, כי הלא מחוסנים נכנסו למתחמים האלה רק לאחר בדיקה

אורן פסטרנק:  לפני שאנחנו באים בקלות ואומרים: "טוב, ויתרנו על סעיפים, יש פה רק מעט", צריך לראות למה, מה הסיבה לכך

אורן פסטרנק:  מישהו בדק? לא פרסמו תזכיר, לא הביאו שום סקירה אפידמיולוגית רצינית

אורן פסטרנק:       אני אגע בנושא הרפואי, כי יש איזה ניסיון של משרד הבריאות לאורך שלוש השנים האחרונות להלך אימים

אורן פסטרנק:  אני נמצא כרגע בבתי משפט עם משרד הבריאות

אורן פסטרנק:  בקרוב מאוד תהיה רעידת אדמה בעולם כולו, לא רק בישראל, כי הנתונים שקיבלתי ממשרד הבריאות מראים שכל ההגבלות  מתחילת הקורונה ועד היום לא היו מוצדקות

אורן פסטרנק:  אם יש להם מחקרים שמראים אחרת - שיראו אותם, ואם יש להם מחקרים שהיה צורך לעשות הפרדה בין מחוסנים ללא מחוסנים - שיראו אותם

אורן פסטרנק:  המקום לניהול דיונים מהסוג הזה, עם עמדות מדעיות בניגוד לעמדת משרד הבריאות, הוא לא בבג"ץ, הוא בוועדות

אורן פסטרנק:       הקורונה כיום מסוכנת פחות משפעת

אורן פסטרנק:  החוק הזה מיותר, אין שום הצדקה לחוק הזה

אורן פסטרנק:  אתם רוצים לעשות חוק? תעשו קודם כל לשפעת

אורן פסטרנק:  לפי מחקר דני מאוקטובר 2022 שפורסם בכתב העת לנסט, לא באיזה כתב עת זוטר, שיעור הקטלניות של זני האומיקרון הוא פחות מעשירית מהקטלניות של זני השפעת

אורן פסטרנק:  אתם מדברים איתנו על חוק סמכויות לקורונה? תגידו לי, על מה אתם מדברים? מכשילים את חברי הכנסת, נותנים להם חוות דעת שהן לא מחוברות למדע

אורן פסטרנק:  אני רוצה לראות את משרד הבריאות סותר את דבריי

אורן פסטרנק:  נאמר פה על ידי פרופ' לוין, ואני מסכים, שנגיפים שגורמים למחלות דמויות שפעת משתנים בקצב דומה, אפילו בקצב גבוה יותר מאשר נגיפי קורונה

אורן פסטרנק:  ההיסטריה הזאת, הבהלה הזאת, הריצת אמוק הזאת לפגוע בזכויות אדם ולקבוע הגבלות וחוקים כאלה, היא לא נורמאלית

אורן פסטרנק:  אני מבקש לראות נתונים , מחקרים, לא סיסמאות בעלמא

אורן פסטרנק:  מכשילים את חברי הוועדה וכותבים בדברי ההסבר שלונג קוביד מסוכן ויכול לגרום לעומס כל כך קשה בבתי החולים

אורן פסטרנק:  תסמונת לונג קוביד היא תופעה שולית, במיוחד מאז האומיקרון

אורן פסטרנק:  בניגוד גמור למה שנאמר בדברי ההסבר, הלונג קוביד מעולם לא גרם ואין לו פוטנציאל לגרום לעומס על מערכות בתי החולים בישראל

אורן פסטרנק:  אם מערכת הבריאות בישראל בימים של שיאי הגלים של הקוביד לא הגיעה למצב של סף ספיקה, האם אתם מצפים שחברי הכנסת יאמינו שבגלל לונג קוביד המערכת תגיע לקריסה? אתם באים ואומרים: "בוא נעשה חוק ליתר ביטחון"

אורן פסטרנק:  זה לא ליתר ביטחון

אורן פסטרנק:  אתם רוצים לעשות חוק? למה לא עושים לשפעת, מישהו יכול להסביר לי את זה? מאז הופעת זני האומיקרון תסמונת הלונג קוביד כמעט נעלמה לחלוטין, וזה כולל גם את תופעת הפימס שהייתה נדירה מאוד בילדים עוד לפני האומיקרון

אורן פסטרנק:  ישבתי בדיונים בוועדת בריאות והצגתי מחקרים על זה לפני שמונה חודשים

אורן פסטרנק:  כל מה שאמרנו פה התברר כנכון, כשכל התחזיות של משרד הבריאות התבררו כלא נכונות

אורן פסטרנק:  ב-1 בדצמבר לפני שנה הם סגרו 4

אורן פסטרנק: 6 מיליון לא מחוסנים בסגר דה פקטו בבתים רק בגלל חולה אחד קשה

אורן פסטרנק:  בדברי ההסבר נטען שמדינות רבות בעולם, בעקבות מה שקרה בסין, החלו גם לנקוט באמצעים

אורן פסטרנק:  שקר וכזב

אורן פסטרנק:  צירפתי למצגת שלי גרפים ופירוט של כל המדינות

אורן פסטרנק:  כל המדינות הולכות בכיוון ההפוך

אורן פסטרנק:  רק ישראל מהבודדות בעולם שהולכת לכיוון של הארכה בשנה של חוק שמציירים אותו כמסגרת, רק לא מראים לנו את הסעיפים כדי שלא נבוא מוכנים

אורן פסטרנק:  נטען בדברי ההסבר שישנו תת דיווח של תמותה מקורונה, כשבפועל ישנו עודף דיווח

אורן פסטרנק:  למה? כי אנשים הגיעו לבתי חולים בגלל תאונת דרכים, בגלל סרטן, בגלל מכל מיני מחלות, הם לא מתו בגלל הקורונה

אורן פסטרנק:         דיברתי על הכשל שנפל בהליך החקיקה

אורן פסטרנק:  צריך להבין שגם בזמן המקוצר שהיה לציבור להגיב היו כשלים טכניים באתר

אורן פסטרנק:  כתבתי מכתבים, הרמתי טלפונים, הוכחתי את הכשלים, אבל לא ניתנה ארכה נוספת

אורן פסטרנק:  עכשיו מגיעים לפה עם שינויים בחוק שהציבור לא יודע

אורן פסטרנק:  אין צורך להאריך את החוק, כי הקורונה פחות קטלנית משפעת

אורן פסטרנק:  הלונג קוביד לא מסוכן

אורן פסטרנק:  הוא בטח לא יכול לגרום לקריסה של מערכות בתי החולים

אורן פסטרנק:  דיברו על קצב ההכפלה בסין, אמרו שהוא הוכפל בשעות, לא בימים

אורן פסטרנק:  לפי החישוב שלהם היו אמורים להגיע בסין למספר מאומתים שאני לא מצליח אפילו לבטא אותו מרוב כמות האפסים שמגיעה עד לקיר בצד השני

אורן פסטרנק:  פשוט מטעים

אורן פסטרנק:  משרד הבריאות מטעה את חברי הכנסת

אורן פסטרנק:   אני מוכן לעבור סעיף-סעיף עם נציגי משרד הבריאות ולהוכיח אותם על כל הדברים שהם כתבו שם

אוריאל בוסו: משרד הבריאות פרסם תזכיר מלא

אוריאל בוסו:  זה שהוא קוצץ משמעותית - -     

אורן פסטרנק: תזכיר של להאריך בשנה? תזכיר של משפט?     

אוריאל בוסו: לא, יש חוק

אוריאל בוסו:  ככה מפרסמים הארכת חוק

אוריאל בוסו:  כרגע, כשהחוק מקוצץ - -     

אורן פסטרנק: עכשיו הם החליטו לעשות חקיקה?      

אוריאל בוסו: כרגע, כשהחוק משתנה, זה בהידברות שלי מול משרד הבריאות, ואכן הגענו למצב שאנחנו את רוב החוק, את רובו המכריע מוחקים

אוריאל בוסו:  רציתי התייחסות של משרד המשפטים על אם יש צורך דחוף כמענה לאיזו שהיא התפרצות של הווירוס, שזה מה שטען עו"ד פסטרנק

ד"ר אולגה פרישמן: זו לא אופציה עדיפה

גלעד קריב: מה המשמעות של "זו לא אופציה עדיפה"? אם היינו חיים במדינה שבה אין הכרזה על מצב חירום, היה פה באמת דיון חוקתי, רציני לגבי מה עדיף – חוק חירום קונקרטי, או הכרזה על מצב חירום כללי, אבל מה לעשות שבמדינת ישראל אנחנו בהכרזה על מצב חירום מ-1948, כשלצערי הבית הזה עוד לא הצליח להפוך את הגזירה

גלעד קריב:  יש עובדה

גלעד קריב:  אנחנו נמצאים במצב שבו במדינת ישראל מוכרז מצב חירום כללי

גלעד קריב:  אני, בניגוד לעורך הדין פסטרנק, חושב שמשרד הבריאות לאורך כל המגפה שקד רבות על הצגת המידע כפי שהיה בידיו

גלעד קריב:  60% מהדיונים בוועדת חוקה כשהייתי היושב ראש שלה היו בנושא הקורונה

גלעד קריב:  קיבלנו אז הצגה מאוד רחבה של נתונים

גלעד קריב:  אפשר לחלוק עליהם, זה בסדר גמור, אבל הסתרת מידע, לפחות מבחינתי ממש לא הייתה

גלעד קריב:  דרשנו, אימתנו מידע, נתנו לדוברים מנגד ולמומחים מנגד להשמיע את עמדתם

גלעד קריב:  ברמה המשפטית, חוקתית, בהינתן זה שיש במדינת ישראל מצב חירום, האם לא הגיוני לבוא ולומר שאין שום צורך בלהוסיף עוד קומה של מצב חירום עם קייס? יש מצב חירום

גלעד קריב:  אם יקרה רגע דרמטי שבו צריך להגביל כניסה, תשתמשו בתקנות לזמן חירום, כאשר כעבור יומיים-שלושה תביאו לבית הזה את ההסדר

אוריאל בוסו: איך השינוי פוזיציה עושה לך את זה

אוריאל בוסו:  אתה בכובעך כיושב ראש ועדת חוקה - -     

גלעד קריב: בדיוק לא

גלעד קריב:  מכיוון שהחוק היום הוא הרבה פחות דרקוני מהחוק בתחילת הדרך - -     

אוריאל בוסו: לא רק שהוא פחות דרקוני, הוא גם מאוד ממוקד לנקודה מסוימת

אוריאל בוסו:  מדובר בעיקר במקרה של התפרצות בכניסות וביציאות

גלעד קריב: האם בשביל זה הגיוני שלשנה יהיה מצב חירום נוסף במקום להשתמש בתקנות לזמן חירום? אם מפעילים תקנות לשעת חירום, אין חובה לוועדת החריגים, אין חובה לשיקולי דעת

גלעד קריב:  החוק פה מבנה שיקול דעת ויש בו גם פיקוח פרלמנטרי מובנה

גלעד קריב:  מכיוון שהתמונה לא כל כך ברורה, אני חושב שחוות הדעת של משרד המשפטים, שמסתכלת לא בהיבט הבריאותי אלא בהיבט של המשפט החוקתי סביב מצב החירום, היא מאוד חשובה, ואני מקווה שלא יהיה קל בעינינו שאנחנו בונים עוד קומה של מצב חירום

גלעד קריב:      אני מצפה שלפני שנצביע על החוק הזה אנחנו נקבל, בין אם באמצעות המ

גלעד קריב: מ

גלעד קריב: מ, בין אם באמצעות משרד הבריאות, סקירה באיזה מדינות בעולם יש חקיקת חירום במצב הנוכחי

גלעד קריב:  יש איזו שהיא פסקה אחת בדברי ההסבר על מה קורה, כשמהפסקה הזאת עולה שבאיחוד האירופי אין כרגע שום דבר

גלעד קריב:  בחלק מהמדינות האחרות, לעומת זאת, יש בדיקות, כשלא ברור לי אם הבדיקות לבאים מסין מושתתות על חקיקה ייחודית

גלעד קריב:  האם מדינת ישראל צריכה להיות המדינה היחידה בעולם שיש בה בעת הזאת חקיקת חירום?     

אבן חן: אני רוצה להתנצל כשאמרתי שאני לא רוצה לשמוע את משרד הבריאות

אבן חן:  אמרתי את זה, משום  שבכל מקום שמתבקשת בקשה לפי החוק לחופש מידע ממשרד הבריאות, ובזה עו"ד פרסטנק מתמחה, צריך להגיע לבית משפט כדי שהוא יצווה על משרד הבריאות למסור נתונים לציבור שהיו צריכים להיות חשופים מראש ביוזמת משרד הבריאות

אבן חן:        אני רוצה לשאול על הזיקה בין האיחוד האירופי וה-FDA למדינת ישראל

אבן חן:  האם יכול להיות מצב שיבוא האיחוד האירופי ויכפה חצי אמנה כמו שהוא ניסה לכפות על מדינת ישראל להיות כפופה ל-WHO? כל הנוכחים פה צריכים להבין ש-WHO הוא לא האהוב והמוסמך ביותר לקבוע מה יקרה במדינת ישראל

אבן חן:  מדינת ישראל נחלקת בנושא של העצמאות של בתי המשפט, כשמהעבר השני אנחנו יכולים להיות כפופים, בגלל חוק במגירה, לאיחוד האירופי

אבן חן:       יש את החוק של המגוון הביולוגי

אבן חן:  מישהו מכיר אותו? לא שמעו עליו, כי התקשורת לא מכירה אותו

אבן חן:  240,000 עצי אקליפטוס נכרתו במדינת ישראל בשנת 2020

אבן חן:  פקיד היערות הראשי ניסה לשקר בוועדות ולומר שהיו רק 50,000, אבל ועדת המחקר של הכנסת הביאה את הנתון האמיתי

אבן חן:  הלך שר החוץ אביגדור ליברמן לאיחוד האירופי, חתם על אמנה ונכרתו 240,000 עצים

אבן חן:  אתם יודעים למה? כדי שחגבים מזמן המקרא ימשיכו לחיות פה

אבן חן:  האם יש בחוק איזה שהוא סיכון של ציווי, גם אם הוא נשאר במגירה, מהאיחוד האירופי או מה-FDA? פה אמרו שהדיון הזה היה צריך להיות בוועדת חוקה

אבן חן:  אתם יודעים באיזה ועדה ב-FDA היה אמור להתקיים הדיון על היתר החירום שניתן לחיסון הקורונה? בוועדת הגנטיקה, כי חיסון Mrna עוסק בגנטיקה, הוא לא חיסון

שרון אלרעי-פרייס: היו פה שלל האשמות, אנחנו מכירים את זה

שרון אלרעי-פרייס:  לאורך כל המגפה עקבנו אחרי הנתונים, שיקפנו את הנתונים

שרון אלרעי-פרייס:  זה התחיל עם הנתונים שהיו בתחילת מבצע החיסונים שהראו בצורה חד משמעית שההדבקות יורדות למרות שפותחים את המשק

שרון אלרעי-פרייס:  נכנסנו למבצע חיסונים תוך כדי זה שהייתה עליית תחלואה, תוך כדי  זה שהיינו בסגר שלישי

שרון אלרעי-פרייס:  יחד עם מבצע החיסונים והפעלת התו הירוק על הווריאנט שהיה בזמנו הצלחנו לפתוח את המשק

שרון אלרעי-פרייס:  אני לא כל כך מבינה את האמירה של סגר על לא מחוסנים ביחד עם האמירה שהלא מחוסנים הגיעו לכל מקום, נבדקו ולא הביאו תחלואה

שרון אלרעי-פרייס:  במדינת ישראל, בניגוד למדינות אחרות שבהן היו מקומות שאסור היה ללא מחוסנים להיכנס, תמיד אפשר היה להיכנס עם בדיקה שלילית

שרון אלרעי-פרייס:  זה מופרך להגיד שהמחוסנים מדביקים יותר מהלא מחוסנים

אוריאל בוסו: ד"ר שרון אלרעי פרייס, אני מחזק את ידייך

אוריאל בוסו:  אני בטוח שהרבה מאזרחי מדינת ישראל חייבים לך הרבה מחייהם

שרון אלרעי-פרייס: זה לא אני, יש צוות גדול שעוסק בזה

אוריאל בוסו: את עמדת כחומה בצורה בהתקפות חסרות תקדים

גלעד קריב: את עמדת בחזית

אוריאל בוסו: עמדת בחזית, ועל כך אנחנו מחזקים את ידייך

אוריאל בוסו:  אנחנו רואים עין בעין את כל הפעולות שעשית

שרון אלרעי-פרייס: 	אני רוצה לחזור לדברים שעו"ד פסטרנק אמר

שרון אלרעי-פרייס:  לאורך המגפה עקבנו אחרי הנתונים

שרון אלרעי-פרייס:  כשראינו שאין הצדקה להשאיר תו ירוק, הפסקנו את התו הירוק, שזה בדיוק מה שמראה שהנתונים כל הזמן היו בבחינה, כולל הרבה מאוד מחקרים

שרון אלרעי-פרייס:  אפשר לזרוק מחקר כזה בלנסט ומחקר אחר בלנסט, אבל היו הרבה מחקרים

שרון אלרעי-פרייס:  כשהגענו למסקנה שהתו הירוק לא מצדיק את ההפעלה שלו, הוא הופסק, זאת למרות שהייתה תחלואה

שרון אלרעי-פרייס:  האמירות על כך שמשרד הבריאות קובע, שמשרד הבריאות שולל זכויות אדם ולא מכיר את הנתונים, הן פשוט אמירות מופרכות

שרון אלרעי-פרייס:  לאורך כל המגפה הזאת, שהיא מגפה שבה לא ידענו מה הולך לקרות, אנחנו וכל העולם, הדרך שלנו להתמודד הייתה להסתכל על הנתונים, לבדוק מחקרים מהעולם, לבדוק מה נעשה במדינת ישראל ולקבל את ההחלטה הכי טובה לבריאות הציבור

שרון אלרעי-פרייס:  כמו שחבר הכנסת קריב אמר, הגענו פעם אחר פעם, היינו בכנסת במשך שעות ארוכות, הראינו מצגות של נתונים, הסברנו כל החלטה שלנו

אבן חן: אז למה צריך להגיע לבית משפט עם בקשות לפי חוק חופש המידע?     

שרון אלרעי-פרייס: 	כי במשרד ממשלתי יש ממונה על חוק חופש מידע ויש כמות אנשים מצומצמת שעונה על שאלות של אנשים בנוגע למסמכים קיימים בתוך משרד ממשלתי

שרון אלרעי-פרייס:  מה שקרה עם הקורונה זה פשוט יציאה מכל מסגרת שניתן היה להעלות על הדעת, כי היו מאות אם לא אלפים של פניות חוק חופש המידע

שרון אלרעי-פרייס:  היו גם כל מיני דברים שלא היו תחת חוק חופש המידע בכלל, כמו למשל שנעשה סקירות ספרות, שנוכיח להם כל מיני דברים

שרון אלרעי-פרייס:  עורך דין אורן פסטרנק הוא אחד מהבולטים שמגיש, מגיש ומגיש פניות חוק חופש מידע

שרון אלרעי-פרייס:  צריך להבין שאין במשרד הבריאות צי של אנשים שעונים על הדבר הזה

שרון אלרעי-פרייס:  חוץ מחוק חופש המידע בנושא הקורונה יש עוד פניות חוק חופש מידע על עוד דברים

שרון אלרעי-פרייס:  הצונאמי הזה של הפניות גרם לזה שהיו אכן עיכובים

שרון אלרעי-פרייס:  כשביקשו להוציא עיבודים מיוחדים, ניסינו לתת את העיבודים המיוחדים

שרון אלרעי-פרייס:  למרות שיש דשבורד של קורונה שיש בו הרבה מאוד דברים, ביקשו מה שאין בדשבורד

שרון אלרעי-פרייס:  דווקא מהמקומות של ניסיון להיות שקופים ולענות על דברים שבחלקם לא עונים בכלל על חוק חופש המידע נוצר עומס מטורף שאי אפשר היה לעמוד בו

שרון אלרעי-פרייס:  יש אנשי מקצוע באגף לאפידמיולוגיה שצריכים לתת הנחיות קליניות, צריכים לעקוב אחרי התחלואה, צריכים לעשות הרבה מאוד דברים כדי להגן על בריאות הציבור

שרון אלרעי-פרייס:  חוק חופש המידע הזה הפך להיות מפלצת שאי אפשר להשביע אותה, כי כשאתה עונה על משהו אתה מקבל עוד משהו

שרון אלרעי-פרייס:  יושבים פה אנשים שמחייכים, אני מניחה, כי המטרה הייתה פשוט לגרום לזה שמשרד הבריאות יעבוד רק בזה ולא יעשה את העבודה שהוא אמור לעשות

אורן פסטרנק: אני חייב למחות

אורן פסטרנק:  יושב ראש ועדת חוקה מחכה יותר משנה לנתונים

שרון אלרעי-פרייס: במדינת ישראל יש דשבורד של קורונה עם המון, המון, המון נתונים, יותר ממה שיש בכל מדינה אחרת על הדבר הזה

שרון אלרעי-פרייס:  משרד הבריאות קיבל פרס שקיפות

שרון אלרעי-פרייס:  כשמנסים בצורה מאוד מכוונת לבוא ולשאול שאלות, כשמגישים מאות אם לא אלפי פניות ולא מוכנים לקבל את ההסברים, ככה זה נראה

שרון אלרעי-פרייס:  על זה שאמרתי שיש עדויות, שיש מחקרים מחשידים שייתכן שיש פגיעה נוירולוגית, אנשים פנו וביקשו שאני אראה על איזה מאמרים אני מבססת את זה, שאני אצטרך עכשיו לעבוד ולעשות חיפוש ב-PubMed, כשכל אחד פה יכול לעשות את זה

שרון אלרעי-פרייס:  זה לא חוק חופש המידע, זה לא מידע שקיים רק במשרד הבריאות והאזרח כדאי שיקבל אותו

שרון אלרעי-פרייס:  כל אזרח יכול להיכנס ל-PubMed ולבדוק, זה מידע גלוי באינטרנט

שרון אלרעי-פרייס:  הוצאנו 400 רפרנסים על מה שנאמר

שרון אלרעי-פרייס:        	הקורונה היא לא שפעת

שרון אלרעי-פרייס:  הקורונה הרגה במדינת ישראל מעל ל-12,000 אנשים

שרון אלרעי-פרייס:  איך אנחנו יודעים שהיא הרגה בישראל מעל ל-12,000 אנשים? כי מי שחותם על התעודות שלהם זה לא אני, זה הרופא שטיפל בהם

שרון אלרעי-פרייס:  ככל שהרופא שטיפל בהם קבע שסיבת המוות הייתה קורונה, או הייתה אחת הסיבות המובילות לפטירה, זה נספר כפטירת קורונה

אורן פסטרנק: את זה התחלתם רק לפני שנה

שרון אלרעי-פרייס: את זה התחלנו מתחילת המגיפה

שרון אלרעי-פרייס:  מתחילת המגיפה חטיבת רפואה קיבלה תעודות פטירה של אנשים

אורן פסטרנק: באומיקרון ישבתם כאן ואמרתם "עכשיו התחלנו"

שרון אלרעי-פרייס: 	אפשר לשאול את חטיבת רפואה, היא אחראית על הדבר הזה

שרון אלרעי-פרייס:  מי שרואה את המטופל ומחליט מאיזו סיבה הוא נפטר זה הרופא שמטפל בו

שרון אלרעי-פרייס:  משרד הבריאות לא קובע אם זה פטירות מקורונה או לא פטירות מקורונה

שרון אלרעי-פרייס:  אמירה מופרכת נוספת שנאמרה היא שאין פנדמיה

שרון אלרעי-פרייס:  צריך להסתכל על מה שקורה בעולם, על המיליונים שנפטרו, כדי להבין שמדובר בפנדמיה

לימור סון הר-מלך: האם יש את החוק הזה במדינות אחרות בעולם?     

שרון אלרעי-פרייס: 	אני צריכה לבדוק את זה

אוריאל בוסו: 	האם יש מגבלות במדינות אחרות בנושא קורונה?      

שרון אלרעי-פרייס: 	כשהיה את גל התחלואה בסין, היו מדינות מסוימות שהטילו מגבלות מסוימות על החוזרים מסין, אם זה מגבלות של בדיקה, מגבלות של תשאול, מגבלות של בידוד

שרון אלרעי-פרייס:  היו מגבלות כאלו לאור גל התחלואה שהיה

לימור סון הר-מלך: זה בסדר, אבל האם יש משהו היום?       

שרון אלרעי-פרייס: גם היום אצלנו אין

אוריאל בוסו: 	יכול להיות שיש למדינות אחרות מסגרת חוקתית שברגע שהן יצטרכו אותה הן יפעילו אותה

שרון אלרעי-פרייס: 	גם היום במדינת ישראל אין שום מגבלות

שרון אלרעי-פרייס:  מיוני החוק לא מופעל

שרון אלרעי-פרייס:  הוא לא הופעל גם כשהיה עכשיו את גל התחלואה האדיר בסין

שרון אלרעי-פרייס:  כשאנחנו ניתחנו את גל התחלואה והבנו שהדבר הזה נובע מזנים כאלה ואחרים של אומיקרון שגרמו לתמותה ותחלואה אדירה, לא נכנסנו פה למגבלות, אמרנו, "אוקי, אנחנו במצב חיסוני אחר, אנחנו לא נדרשים לעשות את הפעולות האלו"

שרון אלרעי-פרייס:  זה שיש חוק מסגרת לא אומר שאתה מפעיל אותו

שרון אלרעי-פרייס:  כל מה שאנחנו מבקשים כרגע זה להאריך את חוק המסגרת בכניסה מחו"ל, לא בשום דבר אחר

שרון אלרעי-פרייס:  גם כשהחוק מוארך כחוק מסגרת, עדיין אנחנו נדרשים לצעדים כדי להפעיל אותו ושבכלל תהיינה הגבלות

אוריאל בוסו: חבר הכנסת ניסים ואטורי, בקשה

ניסים ואטורי: אני מושתל כליה

ניסים ואטורי:  כעסתי בזמנו על אנשים שלא הקשיבו למשרד הבריאות

ניסים ואטורי:  למה? כי הם סיכנו את החיים שלי

ניסים ואטורי:  למי יש זכות לסכן אותי בזה שהוא לא מקשיב למשרד הבריאות? צריך להקשיב למשרד הבריאות

ניסים ואטורי:  לא בא לכם? תחליפו את משרד הבריאות

ניסים ואטורי:  כרגע הם בודקים ואנחנו סומכים עליהם

ניסים ואטורי:  בשלב מסוים כשראיתי שאנשים מתחילים להשתולל ולהסתובב, הייתי בבעיה מאוד קשה, לא יכולתי לצאת החוצה בכלל, הייתי בסגר

ניסים ואטורי:  הבעיה היא שצריך לדעת להגן על אנשים חלשים, ואני לא מדבר על עצמי, אני מדבר על ההורים שלנו

ניסים ואטורי:  הרבה חברים נפטרו מהסיבה שאנשים זלזלו בהנחיות, מהסיבה שהם אמרו שזה fake disease

ניסים ואטורי:  אין  מצב כזה

ניסים ואטורי:  לאף אחד אין אינטרס להמציא מחלה

ניסים ואטורי:  בכנסת ה-23 ישבתי בוועדת חוץ וביטחון ושם ראינו נתונים מודיעיניים לגבי מעקבים שנעשו, ראינו כמה אנשים ברחו החוצה למרות שמשרד הבריאות אמר להם להישאר בבית

ניסים ואטורי:  310 אנשים ניצלו בעקבות המעקבים האלה, בעקבות זה שתפסו אנשים והחזירו אותם הביתה

ניסים ואטורי:  אני לא מדבר על הגלגול השני והשלישי של הדבקות, אלא האדם הראשון שלא נדבק ולא נפטר בעקבות ההנחיות של משרד הבריאות

ניסים ואטורי:  אי אפשר להגיד: "אני רוצה את החופש שלי, לא אכפת לי ש-2,000 איש ימותו בגלל זה"

ניסים ואטורי:  יש שני צדדים למתרס

ניסים ואטורי:  נכון שצריך חופש לציבור, אבל צריך גם לשמור על החיים

ניסים ואטורי:  הזכות הראשונה שלנו היא לחיות, זכות החיים היא ראשונה במעלה

אוריאל בוסו: עו"ד ירון דוד, לשכת עורכי הדין, בקשה

ירון לוי: 	אני מבקש לברך את יושב ראש הוועדה, את הח"כים החדשים

ירון לוי:  אני מברך על קיצוץ החוק למינימום, ואני מייחס את זה לשיחה שערך היושב ראש עם משרד הבריאות

ירון לוי:  כל הזמן מדברים פה על וריאנטים כאלה ואחרים

ירון לוי:  וריאנטים תמיד היו, תמיד יהיו, כי אחרת זה בכלל לא וירוס

ירון לוי:  וירוס מעצם טבעו יוצר וריאנטים שונים

ירון לוי:  אנחנו צריכים לראות את המגמה

ירון לוי:  המגמה, אפילו לפי הדשבורד של משרד הבריאות, היא של ירידה

ירון לוי:  אם היום אני מסתכל על הדשבורד ומשווה אותו למה שהיה בשבוע שעבר, אני רואה שהיום יש 18% פחות מאומתים, 13% פחות חולים קשים וכמעט 21% פחות נפטרים

ירון לוי:  אין בישראל מגפה

ירון לוי:  ממחלות אחרות מתים הרבה יותר

ירון לוי:       	לממשלה קשה מאוד לבקר את חוות הדעת של משרד הבריאות, כי כמו שאמר חבר הכנסת ניסים ואטורי, היא סומכת על המשרד

ירון לוי:  ברגע שהיא סומכת היא עושה מה שהמשרד אומר

ירון לוי:  אני מאוד פוחד מזה, משום שעם נתונים אפשר לשחק, ובאמת שיחקו בהם במשך זמן רב מאוד

ירון לוי:  אם אומרים למשל שאתמול היו 3,000 בדיקות וכמאה ומשהו מאומתים, מחר כשיעשו 100,000 בדיקות ופתאום תהיה תחלואה רחבה

ירון לוי:  למה? כי מספר המאומתים הוא באחוזים

ירון לוי:  כל פעם כשרצו להטיל מגבלה כאת או אחרת פשוט הכפילו, שילשו או ריבעו את מספר הבדיקות והציגו לציבור שהתחלואה עלתה

ירון לוי:  התחלואה לא עלתה במיל

ירון לוי:  תפקידה של הכנסת הוא לבקר את הגורמים המקצועיים

ניסים ואטורי: הם לא חייבים לבקר תמיד

ירון לוי: 	אני לא מדבר על ביקורת רעה או ביקורת טובה, אני מדבר על כך שצריך לבקר

ירון לוי:  צריך לבדוק את הנתונים, לא לקבל אותם כתורה משמיים

ירון לוי:  הדבר היחיד שכרגע מבקשים במשרד הבריאות להשאיר זה את הבדיקה של העולים למטוסים, בין אם לצאת ובין אם לחזור

ירון לוי:  אחד הבג"צים היחידים שהתקבלו היה דווקא בנושא הזה, שאמרו שתמיד יהיו וריאנטים ובכל זאת מעדיפים לתת את הזכות לשוב לארץ מאשר לא לתת לאנשים להיכנס

נעה בן שבת: משרד הבריאות הבהיר קודם שכוונתו היא לא למנוע שיבה לארץ

יוסף גולדברג: נכון

ירון לוי: 	אנחנו צריכים לבדוק האם בשביל סמכות צרה של בדיקה לפני ואחרי טיסה אנחנו צריכים להאריך חוק

נעה בן שבת: אתם מדברים גם על בדיקה ליוצאים?      

יוסף גולדברג: לא

יוסף גולדברג:  החוק עצמו מדבר רק על חובת בדיקה כשהאדם שב לישראל, כשתהיינה שתי אופציות: או לחייב את ביצוע הבדיקה לפני העלייה למטוס, או לחייב בנחיתה בישראל

נעה בן שבת:  הכוונה לנכנסים?     

יוסף גולדברג: חובת הבדיקה היא רק לנכנסים

יוסף גולדברג:  אין לנו סיבה לבדוק את מי שיוצא מישראל

ירון לוי: זאת הייתה אחת הטענות כשסגרו את נתב"ג, רק התנגדתם לה

ירון לוי:  האם מישהו שיהיה חיובי לא יוכל לחזור? כמובן שאומרים שהוא כן יוכל לחזור

ירון לוי:  בשביל זה לא צריך חוק

ירון לוי:  אין חוק כזה לגבי שפעת

ירון לוי:  אפילו כשאדם חולה בחצבת, שזה הרבה יותר קטלני, הרבה יותר מדבק, הרבה יותר קשה, אין לגביו חוק

ירון לוי:  אין לנו חוק לגבי אבולה, וגם אין לנו חוק חירום למצבי לחימה

ניסים ואטורי: 	אם הייתה התפרצות כמו הקורונה, תאמין לי שהיינו מחוקקים מהר מאוד

ירון לוי: כאשר יש מקרה חירום הציבור נענה גם כאשר זה וולונטרי

ירון לוי:  אם הציבור לא נענה כרגע, זה מפני שהוא איבד את האמון, ואם יש אובדן אמון, צריך לשאול איך הייתה ההתנהגות של משרד הבריאות

ירון לוי:  המגמה מאז שהקורונה התגלתה עד היום היא שהווריאנטים הולכים ונחלשים

ירון לוי:  כל וירוס אלים נחלש לאט אט

ירון לוי:  לשכת עורכי הדין לא חושבת שצריך להאריך את החוק

ירון לוי:  אם יהיה מקרה חירום, אפשר יהיה להסתפק בתקנות ליום, יומיים, שלושה

ירון לוי:  אנחנו לא אוהבים תקנות לשעת חירום, אבל ככה זה במקרי חירום

ירון לוי:  אין מקרה חירום כרגע

יאסר חוג'יראת: 	כל הנושא של הקורונה היה נושא חירום

יאסר חוג'יראת:  זו פעם ראשונה שקורית מגפה מאז קום המדינה, לכן ההתנהלות הייתה של מקרה חירום

יאסר חוג'יראת:  אנשי מקצוע לומדים מזה, הם תוך כדי התנהלות מקבלים החלטות

יאסר חוג'יראת:  יכול להיות שהם מקבלים החלטות נכונות, לא נכונות, אבל כל החלטה שנעשתה במהלך השנתיים של הקורונה נעשתה לטובת הציבור

יאסר חוג'יראת:  אף אחד לא החליט החלטה בשביל לפגוע בציבור, חס וחלילה

יאסר חוג'יראת:  לא צריך לבוא עם דעות קדומות

יאסר חוג'יראת:  נתונים יש בדשבורד

יאסר חוג'יראת:  בדשבורד של הקורונה יש הרבה נתונים, אפשר להוציא הרבה נתונים

יאסר חוג'יראת:  אני לא חושב שמשרד הבריאות ואנשי מקצוע באים ומזייפים נתונים, אני דוחה את זה

יאסר חוג'יראת:  צריך לכבד את אנשי המקצוע שנמצאים במשרד הבריאות, הם מייצגים אותנו, הם עובדי ציבור, הם באים בשביל לשרת אותנו

יאסר חוג'יראת:  מה הפתרון של האנשים שנמצאים כאן? במקום לבוא בביקורת תגידו לנו מה אתם חושבים, תתנו לנו איזה פתרון, אנחנו נחשוב על זה

יאסר חוג'יראת:  ביקורת הכי קל לעשות, לבקר לא עולה כסף

יאסר חוג'יראת:  בסך הכל מדובר כאן בהארכה של שנה

יאסר חוג'יראת:  נכון שלפי המצב אין מגיפה, אבל ליתר ביטחון הם לא רוצים לפתוח את הכל ולכן הם צמצמו את החוק למינימום

יאסר חוג'יראת:  סבלנו מהמגפה שנתיים

יאסר חוג'יראת:  קצת סבלנות, בעוד חצי שנה, שנה זה ייגמר

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	אני יושבת פה כמעט שעתיים ומחכה לראות את הנתונים, מחכה לראות את תמונת המצב של משרד הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מה רציתי לראות? רציתי לראות את הנתונים על התחלואה בארץ ובעולם כיום, לראות אם הצעדים שהפעילו הם יעילים, אם הפיקוח הטכנולוגי היה יעיל בעולם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני מצפה שבדיון הבא נראה את כל הנתונים

אוריאל בוסו: אם היינו מחליטים שאנחנו מאריכים את החוק כמות שהוא, ודאי שהיה צריך לתת גם את הנתונים

אוריאל בוסו:  כרגע מדובר בנקודה מאוד ספציפית, מדובר בעיקר ב-7א והנגזרת שלו

אוריאל בוסו:  אנחנו עכשיו מדברים על כניסות ויציאות לחו"ל דרך היבשה, האוויר והים

אוריאל בוסו:  שמענו שלא מזמן הייתה התפרצות בסין

אוריאל בוסו:  אם זה היה הדבר שכרגע היינו משאירים כחסם, ודאי שהיינו מבקשים נתונים כלליים ממשרד הבריאות על המצב בארץ

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	אם אנחנו מדברים רק על היציאה והכניסה לארץ, למה לא להשאיר את זה בהוראת שעה לחודשיים או לחצי שנה?       

אוריאל בוסו: זאת הוראת שעה

אוריאל בוסו:  אנחנו מחדשים את התקנות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	יש תקנות בריאות העם שמגדירות מה זה בידוד, שמכריחות את החולה להישאר בבידוד

נעה בן שבת: ההצעה של משרד הבריאות היא להאריך כרגע את ההוראות המצומצמות בשנה

נעה בן שבת:  את מציעה להאריך את החוק בפחות?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כן

אוריאל בוסו: גם את ההגבלות של כניסות ויציאות?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בטח

אוריאל בוסו: אבל אמר משרד הבריאות שבלי כל קשר הם רוצים לעבוד על חוק יותר גדול

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	אז בינתיים נאריך את החוק - -     

אוריאל בוסו: החוק הזה מתייתר ברגע שיהיה חוק

אוריאל בוסו:  משרד הבריאות הבין שביחס לתחלואה, ביחס לנתונים שיש בידו את מרב החוק צריך להוריד

אוריאל בוסו:  תמרה ליברמן, הומאופטית, בקשה

תמרה ליברמן: 	אני רוצה להתייחס למשפט אחד שאמרה ד"ר שרון אלרעי פרייס ולשאול, מה קורה עם הדיווחים השונים על צעירים שמתים מדום לב, על אנשים שמקבלים שבץ מוחי, על אנשים שמקבלים שלבקת חוגרת? יש באמת מצב חירום בארץ, אבל מצב החירום הוא לא בגלל המגפה, מצב החירום נוצר כתוצאה מאנשים רבים מאוד שנפגעו מהחיסונים

תמרה ליברמן:  למה אין על זה שום דיווח? למה אין שום שקיפות בנושא הזה? למה על מקרים של הפלות ולידות שקטות לא מדובר בתקשורת? מה עם חובת הדיווח? מה עם הדיון החשוב מאוד שהיה בחודש יוני במשרד הבריאות שבו פרופסור מתי ברקוביץ' הציג נתונים מצוות שחקר את תופעות הלוואי מהחיסון? אתם יודעים מה אמר פרופסור מתי ברקוביץ'? פרופסור מתי ברקוביץ' אמר -  "אתם צריכים לחשוב בצורה מדיקולגאלית"

תמרה ליברמן:  למה הדיון הזה לא פורסם? איפה השקיפות בדבר הזה? למה על זה לא מדברים? זה מצב החירום האמיתי שבו נמצאת המדינה שלנו

תמרה ליברמן:  במשך כל שנת 2020 כשפמפמו לנו בטלוויזיה על מגיפה ועל אנשים שמתים בצורה נרחבת, לא הייתה כאן תמותה עודפת, ואת זה אנחנו יודעים מהנתונים של הלמ"ס

תמרה ליברמן:  לעומת זאת, ברגע שהתחילו עם מסע החיסונים עקומת התמותה עלתה בצורה ניכרת

תמרה ליברמן:  מי שעוקב אחרי הדברים האלה רואה את זה

תמרה ליברמן:  דרך אגב, אלה נתונים שאפשר לבדוק, אני לא ממציאה כאן שום דבר

תמרה ליברמן:  מה קרה בשבדיה? בשבדיה לא היו סגרים, לא היו איסורים שונים ולא הייתה תמותה עודפת

תמרה ליברמן:  למה בארץ שמו לנו סגרים והטילו חובת מסכות? כל ההגבלות שהיו לא היו מוצדקות

שרון אלרעי-פרייס: 	אחד הסיכונים של הפייק ניוז זה שאנשים משחררים כל מיני אמירות שהן לא מבוססות על נתונים וככל שהן רצות יותר ויותר זה פתאום נהיה אמת

שרון אלרעי-פרייס:  כל תופעות הלוואי שדווחו למשרד הבריאות נמצאות באתר של משרד הבריאות, עם ניתוחים, כולל עד כמה זה שונה מתופעות שבדרך כלל גורמות לאשפוזים של אנשים

שרון אלרעי-פרייס:  במהלך המגפה, כיוון שהייתה אמירה שיש גם תופעות של אנשים פרטיים שאולי לא מגיעים לצוות רפואי, הקמנו מערכת מיוחדת שבה כל בן אדם שקיבל חיסון יכול היה לדווח בצורה לא אנונימית, בצורה מזוהה על תופעות הלוואי שהיו לו

שרון אלרעי-פרייס:  עקבנו גם על הדבר הזה

שרון אלרעי-פרייס:  אשמח מאוד שפרופסור ברקוביץ' יוזמן לדיון בוועדה ויספר בדיוק מה היה בדבר הזה, כי גם פה לקחו קטעים של דברים שהוא אמר, עשו מזה איזה שהוא פייק ניוז מאוד-מאוד גדול

שרון אלרעי-פרייס:  להגיד שכל הדבר הזה הוא לא שקוף ומסתירים, זה פשוט הזוי

שרון אלרעי-פרייס:  ידוע שהחיסון לא גורם להפלות, לא גורם לבעיה בפריון

שרון אלרעי-פרייס:  לא משנה כמה פעמים יגידו את זה זה לא יהפוך להיות עובדה מדעית

שרון אלרעי-פרייס:       אנחנו עוקבים במשרד הבריאות בצורה מאוד הדוקה אחרי תמותה עודפת, לא רק בזמן הקורונה

שרון אלרעי-פרייס:  יש אגף שמרכז מידע ועושה ניתוחים של תמותה עודפת במדינת ישראל

שרון אלרעי-פרייס:  כמובן שבמהלך הקורונה אנחנו עוקבים אחרי הדבר הזה וכל שבועיים יוצא דוח

שרון אלרעי-פרייס:  אני מקווה שבקרוב יצא דוח שמסכם את שלוש השנים של המגיפה, כולל את כל נתוני 2022

שרון אלרעי-פרייס:  בגלל שיש מעקב מאוד צמוד שאומר מי מת מקורונה כי אנחנו בודקים בחטיבת רפואה את תעודות הפטירה כדי להגיד אם זה משויך לקורונה, כן או לא, אפשר לדעת בוודאות מי מת מקורונה ומה זה יתר הפטירות

שרון אלרעי-פרייס:  כשמסתכלים על התמותה במדינת ישראל בלי הנתונים של הפטירה מקורונה, אנחנו לא רואים שיש תמותה עודפת במדינת ישראל, גם לא של צעירים

שרון אלרעי-פרייס:  מה שהראו בהלמ"ס זה את התמותה העודפת בלי הפחתה של פטירות מקורונה

אורן פסטרנק: 	אין עלייה במקרי דום לב אצל צעירים? את יכולה להכחיש את זה? יש עלייה בעשרות אחוזים במקרי דום לב של צעירים

שרון אלרעי-פרייס: דום לב זה דבר שגורם לזה שהבן אדם מת?     

אורן פסטרנק: מה לגבי מיוקרדיטיס? מדובר על עשרות אחוזים של עלייה

אורן פסטרנק:  לא חייבים תמיד למות מזה

אורן פסטרנק:  לפעמים יש מקרי מוות מדום לב, לפעמים אין מקרי מוות מדום לב

אורן פסטרנק:  הציבור רוצה לדעת אם הייתה עלייה של עשרות אחוזים בשנת 2022 לעומת 2021? ב-2021 לא הייתה עלייה למרות שזאת הייתה שנת קורונה, לכן זה לא נגרם מהקורונה

אורן פסטרנק:  ב-2022, אחרי החיסון, יש עלייה, הגרף עולה ככה

שרון אלרעי-פרייס: 	איפה הגרף הזה?     

אורן פסטרנק: בבית חולים בלינסון

שרון אלרעי-פרייס: דום לב זו לא אבחנה, זה מצב קליני

שרון אלרעי-פרייס:  דום לב אומר שהלב הפסיק לעבוד, כשהוא יכול להפסיק לעבוד מהרבה מאוד סיבות

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו לא רואים עלייה בפטירה של צעירים

שרון אלרעי-פרייס:  אם מורידים את התמותה מקורונה לא רואים עלייה בתמותה של צעירים

אורן פסטרנק: אני אעביר לך את התשובה לבקשת חופש המידע שקיבלנו כדי שתוכלי לעלעל במספרים

שרון אלרעי-פרייס: 	אין עלייה בתמותה של צעירים, וכל האמירות האלו הן אמירות שמכניסות חרדה, מערערות את האמון

אורן פסטרנק: תפרסמו את הנתונים של בלינסון

שרון אלרעי-פרייס: 	אני לא אחראית על הנתונים של בלינסון, אני אומרת לכם את הנתונים של מדינת ישראל

שרון אלרעי-פרייס:  אני מייצגת פה את הנתונים שקיימים בידי משרד הבריאות, עם מעקב אחרי תמותה עודפת במדינת ישראל

משה שמעון רוט: 	אני רוצה להתייחס לשני הצדדים, כי אני מכיר את שני הצדדים טוב

משה שמעון רוט:  אני ישבתי שעות רבות בבית חולים לניאדו עם הצוות, עם ההנהלה, עם פרופסור שמעוני

משה שמעון רוט:  אני גם מכיר את הסבל של הסגר, כי אני מייצג ציבור שהכי נפגע מהסגר, אם בפרנסה ובנתונים השגויים ואפילו פוגעניים שפורסמו בהתחלה בפורומים מכובדים כמו ועדות

משה שמעון רוט:  הלוואי והיה חוק שהיה מדבר על פיקוח פרלמנטרי בהתחלה, לא על שליפות מהמותן

משה שמעון רוט:  לבוא היום ולמנוע את הדבר הזה פה, זה לקחת מהציבור את היכולת של מישהו לחשוב בצורה רוחבית על הנתונים ועל מה שצריך לעשות

משה שמעון רוט:  אני מתאר לעצמי שאם חס ושלום תהיה עוד פעם התפרצות, יישמעו נתונים נוספים, ואני גם בטוח שהיושב ראש יסכים להזמין אנשים בהמשך, אבל נכון לעכשיו זה חשוב ביותר, ואת זה אני אומר למרות שאני מייצג את הציבור שהכי נפגע מהסגרים ומכל כל מיני דברים דרקונים

משה שמעון רוט:  הציבור רוצה שיהיה הדבר הזה, לכן ראוי ונכון לתמוך שלכל הפחות יהיה חוק שנותן כלים בידי הכנסת, בידי הוועדות לעשות דברים שצריך לעשות לטובת הציבור

משה שמעון רוט:  אם חלק מהנתונים הם כאלה או אחרים, בכל הדברים האלה אפשר יהיה לדון בהמשך הדרך, אבל קודם שיהיו הכלים

אוריאל בוסו: איתי שור, תנועת "משכילים לשוויון"

איתי שור: 	בשביל שהחוק הזה יעבור משרד הבריאות צריך קודם כל להוכיח שהקורונה היא המחלה המסוכנת ביותר כיום

איתי שור:  צריך להוכיח שהיא יותר מסוכנת משפעת ויותר מסוכנת ממחלות אחרות

איתי שור:  תמותה עודפת, לפי מה שראינו גם ב-2012 וגם ב-2017, זה משהו שקורה כל הזמן

איתי שור:  כל בערך חמש שנים תהיה תמותה עודפת

איתי שור:  כשאומרים אנשים שהייתה פה מגיפה, אני אומר, בבקשה תוכיחו, תגדירו מה זו מגיפה

איתי שור:  אני מקווה שיצא חוק שאומר איך מגדירים מגיפה

איתי שור:  אם אני מסתכל 100 שנה אחורה על מה שקרה בירושלים, אז בירושלים הייתה כמעט 90% תמותה מהמגפה הקודמת

איתי שור:  אם אנחנו מדברים על ילדים, אז הייתה 50% תמותה, אוכלוסיית ירושלים ירדה בחצי

איתי שור:  אם אנחנו מסתכלים על ישראל כיום, אוכלוסיית ישראל נמצאת בעלייה

איתי שור:  אם אוכלוסיית ישראל בעלייה, איך אפשר להגיד שהייתה מגיפה? בואו נגדיר מה זו מגיפה

איתי שור:  אם תגדיר מה זו מגיפה, תוכל להגיד: "עכשיו אני במגיפה ולכן צריך חוקי חירום, עכשיו אני לא"

איתי שור:  כאשר אין את ההגדרה הזאת ואין את ההבנה מה זה אומר, אפשר להגיד כל מה שרוצים, אפשר להעביר את החוק הזה כדי לשמר כוח במערכת

איתי שור:  בדיונים על איכוני השב"כ דיברו על זה שכאשר אנחנו נחצה את הקו האדום הזה נוכל להגיד: "אם זה היה, למה לא להשאיר את זה?" אנחנו מאוד מפחדים מהנרמול של הדברים

איתי שור:  אני לא יודע, תקנו אותי אם אני טועה, אבל החוק הזה בהתחלה הוארך כל שלושה חודשים, מה שאומר שאנשים הבינו כמה החוק הזה מסוכן, כמה השליטה הזאת באזרח מסוכנת

איתי שור:  עכשיו, כשאנחנו במצב הרבה יותר טוב, רוצים להאריך את זה בשנה

איתי שור:  משהו פה לא מסתדר מבחינה לוגית

אוריאל בוסו: יוליה ויינדילון, אזרחית, בקשה

יוליה ויינדילון: 	מכיוון שהמטרה של החוק היא לשמור על הציבור ולא לפגוע בציבור, אני חושבת שחשוב לא להתעלם מנפגעי מדיניות המלחמה בקורונה

יוליה ויינדילון:  לא רק מנפגעי הקורונה עצמם, אלא גם מנפגעי המדיניות

יוליה ויינדילון:  שני ההורים שלי הם ניצולי שואה, ילידי 1933 ו-1935, והם היו נשואים יותר מ-56 שנה

יוליה ויינדילון:  בשנה האחרונה של חיי אימא שלי, מאיה כצמן, שנפטרה באפריל 2021 במחלקת סיעודית של בית אבות גיל עוז, אבא שלי לא יכול היה לבקר אותה

יוליה ויינדילון:  המטרה הייתה לשמור על בריאות האנשים שנמצאים בקבוצת סיכון, אבל בפועל מטופלים של מחלקות סיעודיות, שהתמותה שם מאוד גדולה, שזמן חייהם קצוב, פשוט היו מבודדים מהמשפחות שלהם, כי מאפריל 2020 הביקורים בבתי אבות נאסרו

יוליה ויינדילון:  אימא שלי לא ראתה את הקרובים שלה במשך שנה שלמה לפני שהיא נפטרה

יוליה ויינדילון:  חולים במחלות סופניות כמו אימא שלי חוסנו

יוליה ויינדילון:  אימא שלי חוסנה חודש לפני מותה

יוליה ויינדילון:  המטרה של לשמור על אוכלוסיית סיכון לא הושגה באמצעים שננקטו, כי האנשים נפגעו, המשפחות נפגעו, ואת העוול הזה לא ניתן לתקן

אוריאל בוסו: 	החיסון לא אמור להאריך חיים בחולים סופניים

פרופ' חגי לוין: 	הייתה לנו בשבועות האחרונים הזדמנות לראות מה קרה כשבסין היה גל תחלואה מאוד רחב

פרופ' חגי לוין:  ראינו שהמרכז האירופי לבקרת מחלות ומניעתן דחה את הקריאה לבדוק את כל הנכנסים, הוא אמר שהיא לא מוצדקת, שהעלייה בתחלואה בסין לא צפויה להשפיע על האיחוד האירופי

פרופ' חגי לוין:  בישראל כיום רוב האוכלוסייה נחשפה לנגיף קורונה כזה או אחר

פרופ' חגי לוין:  אני אשמח שנראה נתונים על היעילות של הפיקוח הטכנולוגי על הנכנסים לישראל

פרופ' חגי לוין:  אם זה כלי אפקטיבי, כדאי שגם בעולם ילמדו ויעשו אותו

פרופ' חגי לוין:  ממה ששמענו לא ראינו הצדקה להאריך את החוק

פרופ' חגי לוין:  בשביל סעיף 7א צריך את סעיף 4, כך כתוב בסעיף 7א, שמאפשר להכריז על מצב חירום

פרופ' חגי לוין:  הדבר הזה לא נכון ציבורית, צריך לדעת להימנע ממנו, כי באמת אין הצדקה היום

נעה בן שבת: 	ההכרזה הזאת, שהיא גם בפיקוח פרלמנטרי, צריכה להיות תנאי מקדים

ירון לוי: 	דיברו על 12,000 נפטרים

ירון לוי:  הרבה ממשרדי בריאות בעולם מודים שבין ארבעה לשמונה מתוך 10 נפטרים לא נפטרו - -      

אוריאל בוסו: אתה מייצג את לשכת עורכי הדין?     

ירון לוי: נכון, אבל הנתונים האלה ידועים

אוריאל בוסו: אתה מייצג את לשכת עורכי הדין עם דעות שאני בדרך כלל לא שומע מלשכת עורכי הדין

שרון אלרעי-פרייס: 	בכל מדינה הדרך לספור תמותה מקורונה, לספור תמותה אחרת, לעקוב אחרי תמותה, היא שונה, לכן מה שנעשה במדינות אחרות תלוי בתהליכים שלהם לקטלג חולים כפטירות מקורונה או לא כפטירות מקורונה

שרון אלרעי-פרייס:  אני מאוד סומכת על הרופאים אצלנו שקובעים את סיבת המוות

שרון אלרעי-פרייס:       מבחינת תמונת מצב התחלואה, ואנחנו רואים את זה גם בדשבורד, אין פה איזה משהו נסתר, אפשר לראות שיש מגמה של ירידה

שרון אלרעי-פרייס:  הייתה עלייה מסוימת בתחלואה ועלייה במגמת התחלואה הקשה, כשמרבית התחלואה הקשה מרוכזת בגילאי ה-70 פלוס

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו במקביל עושים ניטורים של הביוב, אנחנו יכולים לראות שיש עלייה בניטור של קורונה בשפכים

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו עוקבים גם אחרי התחלואה שיש בבני אדם וגם אחרי התחלואה שאנחנו רואים בביוב

שרון אלרעי-פרייס:  מבחינת החולים הקשים אנחנו עומדים על בערך כ-20 חולים קשים ביום

שרון אלרעי-פרייס:  הייתה איזו שהיא ירידה, עכשיו יש התייצבות, אבל אנחנו בהחלט לא נמצאים בגל תחלואה שעולה

שרון אלרעי-פרייס:  בשיא של עליית התחלואה הזאת הגענו למשהו כמו 150 חולים קשים, כשהיום אנחנו בערך על 120

שרון אלרעי-פרייס:       אנחנו עוקבים אחרי הרבה מאוד וריאנטים, מסתכלים על ההבדלים ביניהם

שרון אלרעי-פרייס:  אתם רואים שהתמונה של הווריאנטים משתנה במהירות הרבה יותר גבוהה משפעת

שרון אלרעי-פרייס:  מבחינת תחלואה עולמית - גם שם מערך מודיעין בריאות עוקב

שרון אלרעי-פרייס:  אנחנו רואים שבארצות הברית הייתה עלייה בתחלואה אבל היא מתחילה לרדת

שרון אלרעי-פרייס:  אתם רואים גם שם קבוצת וריאנטים שמשתנה ברמת השבועות, לא ברמת העונות

שרון אלרעי-פרייס:  באיחוד האירופי היו גלים של תחלואה במדינות שונות, עכשיו יש בחלקן התייצבות ובחלקן יש ירידה משמעותית

שרון אלרעי-פרייס:  בגרמניה - התייצבות במדדים, בצרפת – ירידה של התחלואה, בבריטניה - גלים של תחלואה, שכרגע נמצאים לקראת ירידה, בשבדיה – עלייה בתמותה

שרון אלרעי-פרייס:  להגיד שבשבדיה אין תמותה עודפת זאת פשוט אמירה לא נכונה, כי הנה, יש שם תמותה עודפת מתחילת המגיפה, וזה לפי הנתונים שהם מפרסמים, לא אנחנו

שרון אלרעי-פרייס:  גם בגלי התחלואה של תת הזנים של האומיקרון לא ראינו עלייה משמעותית באשפוזים חריגים כמו שראינו בגלים גדולים

שרון אלרעי-פרייס:        	אני רוצה לדבר על מה היה בסין

שרון אלרעי-פרייס:  לגבי סין יש מידע רשמי מועט, הממשל שם לא מוציא מידע על תחלואה, על תמותה או על וריאנטים בצורה מאוד חופשית

שרון אלרעי-פרייס:  יש הערכה שכבר 80% מהסינים נדבקו בקורונה בגל תחלואה מאוד מאוד מהיר, והערכות לגבי הפטירות הן באמת הערכות שמתבססות לא על נתונים זמינים

שרון אלרעי-פרייס:  שאלתם לגבי מדינות שעושות משהו בהקשר לסין

שרון אלרעי-פרייס:  יש חובת הצגה בדיקה שלילית לפני המראה במספר מדינות, יש בדיקות בנחיתה במספר מדינות, בדיקות בשפכים של מטוסים, כשאיסור גורף על כניסת תיירים מסין יש במרוקו

שרון אלרעי-פרייס:  לגבי סין אנחנו מתבססים על תמונות שמגיעות הרבה מאוד פעמים בכלי תקשורת, בטוויטר, אנחנו לא מתבססים על פרסומים רשמיים של הממשל

שרון אלרעי-פרייס:  כשהסתכלנו על הנתונים במדינת ישראל, אמרנו שממה שאנחנו יודעים מדובר פה בזנים של אומיקרון, לא משהו אחר

שרון אלרעי-פרייס:  מזנים של אומיקרון אנחנו לא מודאגים, לכן לא הפעלנו את החוק למרות גל תחלואה מאוד עדין שהיה עם תמותה כמו התמונות שראינו באיטליה ובסין בתחילת המגיפה

שרון אלרעי-פרייס:  לא הפעלנו פה מצב מיוחד, מצב חירום, לא ביקשנו להפעיל את החוק, לא ביקשנו לבדוק אנשים שחוזרים, מכיוון שהיה ניתוח מודיעני מאוד מדויק לגבי איזה זנים אנחנו חושבים שיש ועד כמה אנחנו חושבים שזה מסכן אותנו

שרון אלרעי-פרייס:  אין הפעלה מהירה של החוק בגלל שהחוק קיים, לכן כל האמירות האלו שאנחנו מנסים לשמר איזה חוק בשביל שליטה הן לא נכונות

שרון אלרעי-פרייס:  אני חושבת שדווקא גל התחלואה בעולם, שהיה גל מאוד גבוה ומשמעותי, עם פטירה של הרבה מאוד אנשים, עם עומסים על בתי חולים, הוכיח שאנחנו לא לוקחים כל דבר וכל גל שקיים בכל מקום בעולם ובאופן אוטומטי מפעילים פה מצב חירום ומתחילים להשית הגבלות

שרון אלרעי-פרייס:  כמו שאמרתי, החוק הזה לא הופעל בשום הכרזה על מצב כזה או אחר שמתוקפו אפשר לתקנן תקנות מאז חודש יוני, זאת למרות גל התחלואה הזה

משה שמעון רוט: אני באופן אישי מבטיח להיות קשוב לכל הדעות ולכל הבקשות

משה שמעון רוט:  נעשה הכל כדי לא להטיל גזירות על הציבור, לא להקשות בדברים, אפילו תוך כדי תנועה לשפר כל הזמן

משה שמעון רוט:  כמו שאמרתי, אני מכיר ויודע את הפגיעה האישית, הקהילתית, הציבורית, החברתית והמשפחתית מהניסיון שלי

משה שמעון רוט:  אני לא רוצה להתחייב בשמך, אדוני היושב ראש, אבל אנחנו היום ממשלה שיש בתוכה אנשים חברתיים, קשובים, ואני יודע שאנחנו נעשה ככה גם בהמשך

אוריאל בוסו: 	אני רוצה להודות למשרד הבריאות שהיו קשובים לפניות שלנו ושלי לצמצם את החוק באופן מאוד משמעותי

אוריאל בוסו:  כפי שהוכח, אין כאן ראש בקיר, אנחנו לא אומרים "בואו תאריכו ואחר כך נתמודד"

אוריאל בוסו:  כל הדיון הזה הוא לא סביב זה שמפעילים חוק קורונה ומהרגע נכנסים לגזירות

אוריאל בוסו:  כל העניין הוא שאם הממשלה תרצה להכריז או לפעול, היא חייבת לעשות את זה מכוח חוק, מכוח סמכויות ותקנות

אוריאל בוסו:  כפי שהציגה ד"ר פרייס, גם עם הווריאנט שכרגע הגיע מסין הם הבינו שמדובר במשהו שאפשר להתמודד איתו ולכן הם לא היו צריכים להפעיל את החוק

אוריאל בוסו:  החוק פה מצומצם באופן משמעותי

אוריאל בוסו:  הוא מצומצם בפרקים העיקריים שהיו לגביהם התנגדויות נרחבות, שזה הפרקים של החינוך, של עסקים, של התקהלויות

אוריאל בוסו:  היועצת המשפטית בתיאום עם משרד הבריאות תשבו ותנסח

אוריאל בוסו:  אמרו פה שהחוק לא הונח

אוריאל בוסו:  החוק הונח בשלמותו אבל צומצם

אוריאל בוסו:   היועצת המשפטית תנסח את החוק לאחר הצמצום והורדת הסעיפים הלא רלוונטיים

אוריאל בוסו:  אנחנו נודיע שוב על התכנסות  - כנראה שזה יהיה מחר - להשמעת הסתייגויות והצבעות

אורן פסטרנק: 	רק תזכרו שזני האומיקרון קטלניים פחות מעשירית מהקטלניות של זני השפעת

אורן פסטרנק:  תזכרו את זה כשאתם באים לחוקק חוק ספציפי לזנים של אומיקרון

שרון אלרעי-פרייס: החוק הוא דווקא לא לזנים של אומיקרון

אורן פסטרנק: אלה הזנים שיש בישראל כרגע

שרון אלרעי-פרייס: ולכן החוק לא מופעל כרגע

אורן פסטרנק: אז למה צריך חוק לזה אם השפעת היא פי 10 יותר קטלנית?     

שרון אלרעי-פרייס: השפעת לא הייתה פי 10 יותר קטלנית מהקורונה על הווריאנטים השונים

אורן פסטרנק: אני מדבר על נכון להיום

אוריאל בוסו: תודה רבה חברים, ישיבה זו נעולה