ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 13, 2023-01-31 00:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה

דוד ביטן:  נושא הישיבה: שינוי מסגרות אשראי לפי חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה) והצעת צו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה)(שינוי השיעור והסכומים לעניין צמצום מסגרות אשראי לפני סעיף 9(ג9 לחוק)(תיקון), התשפ"ג-2023

דוד ביטן:      אני רוצה לומר בעניין הזה קודם כל תודה לשר האוצר על זה ששמע לרחשי הציבור בעניין הזה, אני גם שוחחתי איתו

דוד ביטן:  אני לא מבין למה הממשלה צריכה להתערב כול פעם במסגרות אשראי, הרי תמיד נפגעים הקטנים במסגרות האשראי ולא הגדולים, הם מקבלים כמה שהם רוצים בסופו של דבר ולכן, הרבה אנשים נפגעו מהצו הקודם, כשצמצמו להם את האשראי גם בוויזה, גם בבנקים ולא יכלו לתפקד, במיוחד בתקופה הזאת של יוקר המחייה, עליית הריבית וכול הדברים האלה

דוד ביטן:      	אני שמח שהוא באופן כללי קיבל בהבנה את התלונות והגיש את זה מהר מאוד

דוד ביטן:  באותה מידה, אנחנו מיד קיימנו את הישיבה כדי לסיים עם זה מהר

דוד ביטן:      נתחיל עם האוצר – יובל טלר מאגף התקציבים

דוד ביטן:  בבקשה

יובל צלנר: אני מאגף התקציבים

יובל צלנר:  כמו שאדוני-היושב ראש אמר, באמת עקבות הפניות הרבות שנעשו בנושא, החליט השר לתקן את הצו ולהקטין את היקף הצמצום וגם להתייחס רק למסגרות שהן מסגרות יחסית גבוהות יותר

יובל צלנר:      אחרי עבודה מקצועית שעשינו, החלטנו על קביעת מסגרות ברמה של מתחת ל-10,000 מסגרות שלא נספרות בכלל, ובנוסף לזה הצמצום לא צריך להיעשות ברמה של 49%, כמו שהיה לפי הצו הקודם, אלא צריך להיות 25%

יובל צלנר:       בסופו של דבר, מבחינתנו זה צעד שמצד אחד שומר על הלקוחות, מבטיח שהלקוחות לא יפגעו, במיוחד הלקוחות החלשים עם מסגרות האשראי הנמוכות

יובל צלנר:  מהצד השני, כן נשאיר את היכולת - - - כרטיסי אשראי להמשיך להתפתח ולהמשיך להתחרות

מרב תורג'מן: אולי תציג את השתלשלות העניינים? ההוראה מהחוק הקובעת את ה-50%, ואחרי זה הצו הראשון שדיבר על 7,500 וכן הלאה

יובל צלנר: אין בעיה

יובל צלנר:  אז באמת, לפי החקיקה המקורית, המסגרות שהיו אמורות להיחשב זה רק מסגרות שמעל 5,000 שקל, והצמצום היה צריך להיות בשיעור של 50%

יובל צלנר:  בשנת 2021, שזאת הייתה הפעם הראשונה, הועלתה התקרה מ-5,000 ל-7,500 ושיעור הצמצום ירד מ-50% ל-45%

יובל צלנר:      בשנת 22 הובא צו נוסף בפני הוועדה, שחילק את הצמצום לשתי רמות: רמה ראשונה שחלה ב-22, ששמרה על אותו רף כמו ב-21, זה קבע ל-23 שמעלים את הרף המינימאלי - -     

דוד ביטן: אתה חושב שהתיקון הזה יספיק?     

יובל צלנר: אחרי הבדיקה שעשינו, אנחנו מאמינים שגם ביחס לשיעור הצמצום וגם ביחס לעליית הרף – אנחנו חושבים ששני הדברים האלה תומכים בזה, במיוחד בבסיס הנתונים שהסתכלנו עליהם, שזה נותן את המענה בדיוק לבעיה שאנחנו נמצאים בה

מרב תורג'מן: תוכל לתת רקע להתייחסות גבי בנק דיסקונט, לאור העובדה שאתמול אושר הצו בוועדת הכספים, שכולל אותם בהגדרה של בנק בעל היקף פעילות רחב וגם יחייב אותם בתוך ארבע שנים למכור את האחזקות שלהם בחברת "כאל"?         

יובל צלנר: כן

יובל צלנר:  "כאל" לא נכללים עכשיו – הצו עכשיו מתייחס לשנה הקרובה ומייצר מדרגה שחלה רק על בנק הפועלים ובנק לאומי, שהם הבנקים המוגדרים כבעלי היקף פעילות רחב

יובל צלנר:  בהתאם למה שאושר אתמול, בנק דיסקונט גם נכנס להגדרה של בנק בעל היקף פעילות רחב אבל צמצום המסגרות, שלפי הצו שנעשה שם אמור לחול רק בשנת 2027, השר הביע את הכוונה שלו לבטל - -     

מרב תורג'מן: ארבע שנים מיום התחילה

דוד ביטן: אני לא מבין מה זה לא חל? זאת אומרת, בנק לאומי ופועלים כן יהיו חייבים לצמצם ובנק דיסקונט והבינלאומי ואחרים לא? מזרחי לא?      

יובל צלנר: עכשיו כן, עכשיו בכלל רק על - - -     

דוד ביטן: זאת אומרת, אדם יכול ללכת אליהם ולקבל מסגרת אחרת?     

יובל צלנר: נכון

יובל צלנר:  המחשבה הייתה - - -         

מרב תורג'מן: רגע, אולי נאמר מילה קודם: החוק שנכנס לתוקף בינואר 2017 קבע שבתוך ארבע שנים כול בנק בעל היקף פעילות רחב, שבזמנו נכללו תחת ההגדרה הזאת בנק לאומי ובנק הפועלים – יהיו חייבים למכור את האחזקות שלהם בחברות כרטיסי האשראי

מרב תורג'מן:      בחוק נקבעה גם מה שנקרא אז "הגנת ינוקא" שקובעת שהחל מארבע שנים מיום התחילה – זאת אומרת ברגע שתחול החובה למכור ושהם כבר לא יחזיקו בחברות כרטיסי האשראי, שני הבנקים הגדולים יצטרכו לצמצם את מסגרות האשראי של הלקוחות שלהם כך שסך כול מסגרות האשראי לא יעלו על 50% ממסגרות האשראי שהיו בתוקף ביום התחילה, ונקבעה באותה הוראה גם שתהיה מסגרת מינימאלית של 5,000 שקל כדי באמת לא לפגוע בלקוחות היותר חלשים של הבנק

מרב תורג'מן:      כרגע, עכשיו, ההוראה תחול עליהם מעוד ארבע שנים לאור הכללת בנק דיסקונט תחת הגדרה של בנק בעל היקף פעילות רחב – אז ההוראה הזאת של צמצום מסגרות האשראי תחול עליהם רק בעוד ארבע שנים

דוד ביטן: בסדר, יש עוד זמן

דוד ביטן:  אני רק מציע שתבדקו ותהיות און-ליין עם הציבור על מנת שתראו אם זה מספק או לא מספק

דוד ביטן:  ברור שהציבור ירצה כמה שיותר אשראי, זה לא העניין אבל צריך שיוכלו לתפקד כי זה קל מאוד לצמצם

יובל צלנר: אני אוסיף שהשר הודיע על כוונתו לבטל את צמצום המסגרות ואף לכלול את זה במסגרת חוק ההסדרים הקרוב

דוד ביטן: בסדר, הוא אמר לי שהוא רוצה לבטל ולכן אתם מצמצמים

דוד ביטן:  בואו נתחיל ממשהו ונתקדם הלאה

שי אבו: מה רע בצמצום מסגרות? רוצים לחנך את הציבור?     

דוד ביטן: אתה יודע, בארצות-הברית למשל אין דבר כזה

דוד ביטן:  בוויזות, בכרטיסי האשראי, כמה שאתה רוצה כמעט

דוד ביטן:  ככול שאתה עומד בהתחייבויות שלך, אתה מקבל עוד מסגרת ועוד מסגרת

דוד ביטן:  פה זה שונה אבל בבנק אין לך מסגרת, תמיד אתה בפלוס אלא אם כן אתה לוקח הלוואה

דוד ביטן:  הלוואה מותר

מרב תורג'מן: רק שהרציונל סביב התיקון הזה היה בזמנו שהחובה שהבנקים יפחיתו את מסגרות האשראי בעצם ידחפו או יתמרצו את הלקוחות שרוצים מסגרת אשראי נוספת, לפנות לחברות כרטיסי האשראי נפרדות ובכך יגדיל את סך כול מסגרות האשראי שהם נותנים בשוק

מרב תורג'מן:  זה היה כדי ליצור את התחרות, ליצור את הבסיס לתחרות בין חברות כרטיסי האשראי - -     

דוד ביטן: תחשבו מה קורה בארצות-הברית – בארצות-הברית אתה מקבל את האשראי בכרטיסי אשראי

דוד ביטן:  אם אתה אומר שכול חודש, לדוגמה, זה 10,000 שקל ואתה עומד בתשלומים לאורך זמן, מקפיצים לך את זה אחר-כך ל-20,000 ואחר-כך עוד יותר

דוד ביטן:  מי שעומד בהתחייבויות, אין בעיה שיתנו לו, לא צריך לעצור שום דבר

דוד ביטן:      מי רוצה להתייחס? בבקשה

לוטם בכר: בוקר טוב, אני מבנק הפועלים, אחראית קשרי ממשל ורגולציה

לוטם בכר:  אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה, את הוועדה, את כול מי שנוגע בדבר, האנשים ממשרד האוצר והשר, שהביאו לצמצום הזה, ובסופו של דבר אני מקווה שנברך גם אחרי חוק ההסדרים על ביטול התקנות האלה

לוטם בכר:      אנחנו אמרנו בוועדה בכנסת הקודמת וגם היושב-ראש אמר, שהצמצום מסגרות יביא לפגיעה בלקוחות

לוטם בכר:  יביא אותם בסוף חודש למצב שהם לא יכולים להעביר כרטיס, שהמסגרת חסומה

לוטם בכר:  שלוש-ארבע פעמים בשנה הם נתקלו במצב מביך

לוטם בכר:  אנחנו מברכים על הגדלת המסגרות

לוטם בכר:  תודה רבה לכולם

דוד ביטן: תודה

דוד ביטן:  בנק לאומי, בבקשה

ברי רוזנברג: צוהרים טובים

ברי רוזנברג:  אני מנהל רגולציה בבנק לאומי

ברי רוזנברג:  אתה אמרת בתחילת הדיון, אדוני היושב-ראש,  שאתה לא מבין איך מלכתחילה בכלל היה הווא אמינא לעשות כזה סעיף שכל-כך פוגע בלקוחות

ברי רוזנברג:  אני חושב שהדבר הכי משמעותי שאנחנו צריכים ללמוד מהעניין הזה, שצריך לבחון כול דבר, גם אם יש לו תכלית ראויה וחשובה – לבחון לעומק מה בסוף הוא עושה ללקוחות בשטח

ברי רוזנברג:      אני חושב שבאגף תקציבים יושבים אנשים טובים וחרוצים, שרוצים תמיד לעשות טוב ואני אומר את זה לא בציניות אלא הכי אמיתי שבעולם

ברי רוזנברג:  אבל חשוב שכשמקבלים החלטות, שמציעים הצעות לחקיקה, לבחון בשטח מה זה עושה

ברי רוזנברג:  ראינו בצמצום מסגרות שזו הייתה פגיעה ממשית באנשים

ברי רוזנברג:  קולנו לא נשמע בהתחלה אבל עם הזמן הבינו את העניין הזה והגענו עד הלום

ברי רוזנברג:      אני מזכיר את הנקודה הזאת גם לפתחך, אדוני היושב-ראש – יכול להיות שיגיע בהמשך – הזכרתם קודם את הדיון שהיה אתמול בוועדת הכספים בנושא של הפרדת כאל – אגב הפרדת כאל אתמול, הכניסו תקנות וגזירות חדשות על כול הבנקים למשך חמש שנים

ברי רוזנברג:  אחת מהן, שנקראת מה שמכונה "הגנת ינוקא", מגבלת 45 יום שאוסרת על כול הבנקים – לאומי, פועלים, מזרחי –לפנות ללקוחות ולהתחרות עליהם אל מול חברות כרטיסי האשראי המופרדות, ולהציע ללקוחות הצעות ערך בעולם של כרטיסי האשראי

ברי רוזנברג:  הרציונל של זה מצד האוצר היה לכאורה לחזק את החברות המופרדות אבל בעצם צריך להבין שבדיוק כמו בצמצום מסגרות אשראי, הדבר הזה פוגע בלקוחות בגלל שאי אפשר להתחרות עליהם, אף אחד לא מסתער עליהם

ברי רוזנברג:  יש חברות כרטיסי אשראי שלא יהיו להם מתחרים ואף אחד לא יתחרה על עמלות המרה, על דמי כרטיס, על הטבות של מועדונים, והם ישבו על זרי הדפנה ויגידו: אנחנו מתחרים, בואו נדפוק מחירים, נעשה מה שאנחנו רוצים

ברי רוזנברג:  את הנקודה הזאת – חייבים לטפל בה ואני אומר שזה בדיוק כמו מסגרות אשראי

ברי רוזנברג:       לא אמרנו נואש, יש חוק הסדרים, עוד אפשר לתקן דברים אבל צריך לקחת את זה לתשומת הלב, ואולי גם אדוני היושב-ראש רוצה לטפל פה במסגרת הוועדה ונשמח להציג את הדברים

ברי רוזנברג:  תודה רבה

דוד ביטן: אני רוצה לדעת דבר אחד – בסדר, מגדילים את המסגרות, מה עם הריביות שאתם לוקחים? האם פה אתם הולכים לקראת הצרכנים?     

ברי רוזנברג: אתה יכול לראות שבנושא של ריביות על יתרות על הפיקדונות שיש – אני חושב שאנחנו אפילו מהמובילים במערכת הבנקאית בעניין הזה

דוד ביטן: עזוב רגע את הפיקדונות, אני יודע שגפני מטפל בזה

דוד ביטן:  אני מדבר על האשראי

דוד ביטן:  עכשיו אנחנו מגדירים את המסגרות – מה קורה לגבי הריביות?     

ברי רוזנברג: אין ריבית על האשראי

ברי רוזנברג:  אין ריבית על מסגרת אשראי

ברי רוזנברג:  כרטיס אשראי זה בלי ריבית

ברי רוזנברג:  זו אחת הסיבות שאמרנו למה אתם לוקחים את זה לאנשים?     

דוד ביטן: לא, אבל מדברים פה גם על הבנק, לא רק על

ברי רוזנברג: המסגרות שאנחנו מדברים עליהם והכרטיסים שהונפקו על-ידי הבנקים וגם על-ידי חברות חוץ-בנקאיות – אין עליהם ריבית כי זה אשראי ללא ריבית

ברי רוזנברג:  אתה "מגהץ" בכרטיס ומחייבים אותך בחודש העוקב בתאריך שבחרת ואתה לא משלם על זה ריבית

ברי רוזנברג:  אני לא מדבר על קרדיט ודברים כאלה

ברי רוזנברג:  אז זו הסיבה, בין השאר, שכל-כך היה חשוב לא לפגוע במסגרות האלה שהן חינמיות

דוד ביטן: יש פה נציג מבנק ישראל? איך אתם מפקחים על העניין של הריבית? לא לגבי כרטיסי האשראי, זה הבנו, אלא אשראי במסגרת של הבנק

אילנית מדמוני: אני מהפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  אני רוצה לראות שהבנתי את השאלה – אתה שואל על הריביות בהלוואות ובמסגרות?      

דוד ביטן: הכול

דוד ביטן:  על המסגרות בעיקר אבל גם על הלוואות

דוד ביטן:  מה הצעדים שאתם עושים?     

אילנית מדמוני: צר לי, זה לא תחום עיסוקי

אילנית מדמוני:  נעביר בכתב, אם צריך - -     

דוד ביטן: אוקי, זה בסדר, לא צריך

דוד ביטן:  אנחנו דנים בזה

דוד ביטן:       שי אבו, איגוד היועצים והמאמנים, בבקשה

שי אבו: ראשית, אני רוצה לחלק את דברי לשני חלקים: חלק אחד – תודות ללא מעט חברי כנסת, והגעתי לפה היום על חשבון זמני, ברוך השם אני לא מקבל שכר מאף אחד, אולי מבורא עולם, על הפעילות שנקטתי בהקשר הזה של מסגרות האשראי

שי אבו:      אני רוצה להודות קודם כל למיכאל ביטון, יושב-ראש הוועדה הקודם, שהכיר ואמר על החוק הזה, שהיה חוק טיפשי לגמרי, הסעיף בחוק הזה - -     

דוד ביטן: הוא העביר אותו?     

שי אבו: הוא דאג לרכך את צמצום המסגרות

שי אבו:  שלוש שנים אני זועק את דברי, וכול פעם הייתה איזו שהיא התקדמות קטנה

שי אבו:  חבר הכנסת מרגי, שהיה יו"ר הוועדה הקודם, ינון אזולאי, חבר הכנסת מקלב וגם לשר האוצר, וגם להודות לעמותות שעמדו לצידי – עמותת "מקימי", "תבונה", "מסילה", שבאמת פועלים למען הציבור

שי אבו:  עמותות אחרות שלא היו לצידי פשוט מקבלות איזה שהוא סיוע אבל האמת צריכה להיאמר: השבע אינו רואה את הרעב

שי אבו:  אולי אפשר לומר שזו מהות הסעיף הזה

שי אבו:      כשאני נלחמתי למען צמצום המסגרת הזאת, פניתי אז לשרה לשוויון חברתי מירב כהן, נלחמתי למען אותם אנשים מבוגרים שידעתי למה לא צריך לכפות עליהם בשם התחרות לעשות איזה שהוא כרטיס או לפגוע בהם

שי אבו:  אף אחד לא נתן לי תשובה

שי אבו:  תשובות של התנשאות, זה אולי היה הקו המנחה שקיבלתי

שי אבו:      פניתי ואמרתי: תראו, בעלי העסקים, מה להם ולחוק הזה? למה לצמצם את המסגרות? מאיזו סיבה? בעל עסק עכשיו רוצה לפתח את העסק שלו, הצמצום זה מה שייתן לו? זה מה שיקדם אותו? לא קיבלתי תשובות לעניין מאף אחד

שי אבו:  לראות אנשים בסופר, שיש להם את הקושי ובדיוק באותו רגע הכרטיס לא עובר להם והקדוש ברוך הוא זיכה אותי לעזור להם – זה הכאב הכי גדול שיכול להיות

שי אבו:       ברוך השם, אני משתדל להילחם על כול אדם, ואם אני אתקל פה ואתם תפנו אלי עם כול בעיה כזו או אחרת ועם אדם שיש לו בעיה – אני מבטיח להילחם בכול מערכת פיננסית

שי אבו:      עכשיו, מה קרה? אדוני היושב-ראש, קראת כמה משלמים על מסגרות אשראי? אז אני אגיד לך: עובדי מדינה משלמים על 10,000 שקל בבנק יהב 3

שי אבו: 4 נכון להיום

שי אבו:  הציבור הרחב משלם בין 8% ל-10% בשנה

שי אבו:  הרווחיות של הבנקים גדלה, צמצמתם את המסגרות לכרטיס אשראי, שהן מסגרות חינמיות, וגרמתם לכך שהציבור ישלם יותר

שי אבו:      בנוסף לאמור לעיל, גרמתם לכך שיש פגיעה בדירוג האשראי

שי אבו:  כאחד שמבין בדירוגי האשראי – גילוי נאות: אני גם מרכז את התחום הפיננסי ב"דן אנד ברדסטריט" בתחום הזה

שי אבו:  כאשר צמצמו את מסגרות האשראי, גרמו לכך שהלקוחות נפגעו בדירוג האשראי

שי אבו:  למה? כי יש משמעות לניצול המסגרת באופן כללי

שי אבו:      עכשיו, כאשר אדם נמצא בקושי ובלחץ כלכלי, ב-99% מהמקרים מה קורה לו? הוא מקבל החלטה לא רציונלית, לא נכונה, גם אם הוא מרוויח את השכר הכי גבוה שיכול להיות – תאמין לי, ראיתי אנשים הכי רציונליים, שמרוויחים הכי הרבה כסף, שהגיעו למקומות הכי אפלים

שי אבו:  למה? כי הם בלחץ, וכשהם בלחץ הם מקבלים את ההחלטות האלה

שי אבו:      אני קורא כאן לך, כיושב-ראש הוועדה, אני יודע שאתה אדם של אנשים, אז אני מבקש ממך בכול לשון של בקשה שיעמוד לנגד עיניך – "והדרת פני זקן" ולא חלילה הדרת זקנים

שי אבו:  שיעמדו לנגד עיניך אותם בעלי עסקים שאין להם קול כי אף אחד לא שומע

שי אבו:  לאותם אנשים עם קשיים, שאני יודע מה קורה להם

שי אבו:  לכול אותם אנשים – אני אשמח שתעמוד - - - לנגד עיניך

שי אבו:  תודה רבה

דוד ביטן: קודם כל, אני שמח שמה שאמרת, אני גם מסכים איתך אבל בלי קשר שמעת את האוצר

דוד ביטן:  כרגע, בשלב ראשון הם מצמצמים וזה חיובי, והם מתכננים שבחוק ההסדרים כנראה שזה יבוטל לגמרי

שי אבו: אני רוצה להודות לשר האוצר, אני דיברתי איתו

שי אבו:  איך הוא אמר? היה שלב שהוא אמר לי: שי, שחרר, אני על זה

שי אבו:  אני רוצה להוקיר לו תודה על הדבר

דוד ביטן: לכן התחלתי ואמרתי שצריך להגיד תודה רבה לאוצר, ונעשים דברים

דוד ביטן:  לא תמיד זה הולך אבל אם מתקנים - -     

שי אבו: צריך לשתף את הציבור

דוד ביטן: תמיד משתפים ציבור, ואם מתקנים זה גם טוב

דוד ביטן:  זה אומר שהם קשורים והם בודקים את העניינים כמו שצריך

דוד ביטן:  אתה רואה שגם הבנקים התלוננו על זה, גם הם לא רצו

דוד ביטן:  מצד אחד, אתה אומר שהם קיבלו יותר ריבית בגלל שלא צמצמו את מסגרת האשראי בוויזה אבל אתה שומע ואותם, שאנשים התלוננו וקשה היה לעמוד מול האנשים ולכן גם הם לא מעוניינים בזה וזה גם יאמר לזכותם

שי אבו: אם אנחנו חפצי תחרות צריך לפתוח את החסמים

דוד ביטן: רן מלמד, בבקשה

רן מלמד: צוהריים טובים ותודה, אדוני היושב-ראש

רן מלמד:  אני מלווה את הנושא של הרפורמה בשוק הבנקאות והפיננסים מהיום הראשון שלה, והייתי די מעורב בהליכי החקיקה

רן מלמד:  אני רוצה להודות קודם כל לשר האוצר, שעשה מהלך מדהים בנושא הזה אבל חשוב כן שתדע, אדוני, שאתה מדבר על שיתוף ציבור – שי אבו ואני היינו פה לפני ארבע שנים ואמרנו שאסור לצמצם את מסגרות האשראי

רן מלמד:  בחקיקה שדרור שטרום ניסה להוביל, ואני לא רואה אותו פה היום, בא להגן על ההחלטה שלו – אמרנו שהגנת הינוקא שניסו לתת לא תיתן שום דבר מהסיבה הפשוטה: כשאין תחרות על מחיר הכסף, לא תהיה תחרות אמיתית

רן מלמד:  כשחברות כרטיסי האשראי המופרטות לא יכולות לקבל כסף יותר בזול מאשר הבנקים – הן יקחו יותר ריבית על ההלוואות שהן נותנות

רן מלמד:  וזה ימשיך להיות גם עכשיו, גם כשיפריטו את כאל מהבנקים וגם כשיעשו דברים אחרים

רן מלמד:  ושלא ייתממו בנק הפועלים ולא בנק לאומי בהקשרים האלה – נוח להם שלא יצמצמו את מסגרות האשראי כי הם יכולים להמשיך ולשמור על הלקוחות שלהם כי הם מקבלים כסף יותר בזול

רן מלמד:      אם בנק ישראל ומשרד האוצר יעזרו לחברות כרטיסי האשראי המופרטות לקנות כסף יותר בזול, בין אם על-ידי הכנסת משקיעים אחרים שלא נותנים להם את זה ובין אם על-ידי דברים אחרים, אפשר יהיה להגיד למצב שהריבית בהלוואות שיכולות לתת חברות כרטיסי האשראי המופרטות ללקוחות שלהם תהיה יותר נמוכה, ואנחנו לא מדברים על 8% או 10%, אנחנו  מדברים על 13% ועל 14% ועל יותר

רן מלמד:      והדבר האחרון – הניסיונות לעצור את צמצום מסגרות האשראי או את הביטול של הצמצום שלהם היו בין השאר ניסיונות פוליטיים שלא ממין העניין

רן מלמד:  דוגמה – יושב-ראש ההסתדרות, ארנון בר-דוד, בשל לחץ של עובדי חברת "max", שטענו שאם יבטלו את הצמצום על-ידי מסגרות כרטיסי האשראי, יפטרו עובדים בחברה

רן מלמד:  הוא לחץ כדי שלא יהיה ביטול או הפחתה של צמצום המסגרות האלה

רן מלמד:  ואני עומד מאחורי הדברים האלה - -     

דוד ביטן: הוא לא פה כדי לענות

דוד ביטן:  לא צריך להזכיר שמות

רן מלמד: - - אני עומד מאחורי הדברים ואני רק אומר שהדבר החשוב שצריך לעשות היום, אדוני, זה מעבר לביטול סופי של צמצום המסגרות זה לראות איך מורידים את פרופיל הכסף כדי שהריבית שאפשר יהיה לקחת עליה את ההלוואות תהיה נמוכה יותר

דוד ביטן: אנחנו נעקוב אחרי זה

דוד ביטן:  אם בחוק ההסדרים לא יביאו את העניין הזה, אנחנו נתייחס לעניין

דוד ביטן:  אם הם יביאו – נפתרה הבעיה, נכון? כרגע השלב הזה הוא שלב הביטול וזה טוב מאוד שזה קורה

דוד ביטן:      עורך דין קופל יקריא

דוד ביטן:  בבקשה

עדי קול: "טיוטת צו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה)(שינוי השיעור והסכומים לעניין צמצום מסגרות אשראי לפי סעיף 9(ג) לחוק)(תיקון), התשפ"ג-2023     בתוקף סמכותי לפי סעיף 9(ג) לחוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה), התשע"ז-2017 (להלן – החוק), בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור:     תיקון סעיף 1	1

עדי קול:  בסעיף 1 לצו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל 		    (תיקוני חקיקה)(שינוי השיעור והסכומים לעניין צמצום מסגרות אשראי לפי                                  סעיף 9(ג) לחוק), התשפ"ב-2022 –                                  		    (1) בסעיף קטן (א) –  		 			(א) ברישה, המילים "בתקופה שמיום ל' בשבט התשפ"ב (1 בפברואר 			2022) עד ט' בשבט התשפ"ג (31 בינואר 2023)" – ימחקו;     			(ב) בפסקה (1), במקום "55%" יבוא "75%";     			(ג) בפסקה (2), במקום "7,500 שקלים חדשים" יבוא "10,000 			שקלים חדשים";"     

עדי קול: כאן אנחנו מבצעים תיקון של הצו הקיים, וכפי שיובל הסביר קודם לכם, בזה אנחנו מגדילים את סך המסגרות מ-55%, מהמסגרות שהיו ב-2015 ל-75%, וכן מגדילים את הסף המינימאלי מ-7,500 שקלים חדשים ל-10,000 שקלים חדשים

דוד ביטן: הסף המינימאלי

עדי קול: כן, במסגרת אשראי לכרטיס

עדי קול:         ביחס לפסקה 1 שהקראתי כעת – 	"(2) סעיף קטן (ב) – בטל

עדי קול: " כלומר, הצו הנוכחי בעצם יוצר מדרגה חדשה שאמורה להיכנס לתוקף החל ממחר, שזאת המדרגה החדשה שהייתה אמורה להיכנס לתוקף

עדי קול:  סך המסגרות ישתנה ל-51% והסף המינימאלי לכרטיס יהיה 8,500 שקלים חדשים, ובעצם אנחנו מבטלים את המדרגה הזאת ונשארים כרגע עם רמה קבועה של 75% ו-10,000 שקלים, כפי שאמרנו קודם

עדי קול:      "תחילה 	2

עדי קול:  תחילתו של צו זה החל מיום י' בשבט התשפ"ג (1 בפברואר 2023)

עדי קול: "     

דוד ביטן: אז כמה יהיה ממוצע עכשיו של המסגרות בממוצע? אולי הבנק יענה?     

ברי רוזנברג: מה זאת אומרת ממוצע?     

דוד ביטן: מסגרות שנותנים גם בכרטיס אשראי וגם ב

דוד ביטן:  לא עסקים, לאנשים רגילים אחרי השינוי הזה

ברי רוזנברג: אתה שואל כמה מסגרת יקבלו האנשים?     

דוד ביטן: כן, בממוצע

ברי רוזנברג: אני לא יודע לענות לך על זה

דוד ביטן: יש לכם כמה היה עד עכשיו, נכון? מה השינוי? כמה כסף זה השינוי?     

ברי רוזנברג: תראה, אנחנו צמצמנו בהתחלה בגלל החוק הזה כ-10 מיליארד

ברי רוזנברג:  אחרי זה, נאלצנו לצמצם עוד חמישה מיליארד

ברי רוזנברג:  עד היום צמצמנו פלוס-מינוס, אל תתפוס אותי על המילימטר, בסביבות 15,16 מיליארד

ברי רוזנברג:  עכשיו אנחנו - -     
 

דוד ביטן: ומה אתם מחזירים לאנשים? אתם מגדילים להם את המסגרת

ברי רוזנברג: ברור

דוד ביטן: אז כמה אתם מחזירים?     

ברי רוזנברג: כול לקוח לגופו של עניין

דוד ביטן: הבנתי

דוד ביטן:  דיברת עכשיו על מיליארדים, אז בוא תגיד לי כמה אתם מחזירים אחרי השינוי?     

ברי רוזנברג: פגענו עד היום – נאלצנו לפגוע, חייבו אותנו לפגוע בקרוב למיליון לקוחות

ברי רוזנברג:  עכשיו, כשהצו הזה בטל, אנחנו נחזיר את מסגרות האשראי, נעלה אותן גם לעסקים קטנים, גם ללקוחות שהמסגרות שלהם קטנות יותר, גם ללקוחות שהמסגרות שלהם בינוניות, המעמד הבינוני - -     

דוד ביטן: ואתם מודיעים את זה ללקוחות?     

ברי רוזנברג: בוודאי

דוד ביטן: שלא יקרה שהם לא ידעו מזה

לוטם בכר: אני יכולה להגיד שבבנק הפועלים, השינוי הזה זה הגדלה של באזור הארבעה מיליארד שקלים למאות-אלפי לקוחות

דוד ביטן: ואתם מודיעים לכולם?     

לוטם בכר: כן

לוטם בכר:  זה יתחיל בימים הקרובים כי הצו עובר עכשיו וזה תהליך, והכול למען הלקוחות

דוד ביטן: הבנתי

דוד ביטן:  נצביע

דוד ביטן:  אני לבד – סליחה, ברוכי שכחתי, אני עוד לא רגיל אליך, אתמול נכנסת

דוד ביטן:  לאט לאט נתרגל

דוד ביטן:      
 מי בעד הצו כפי שהוקרא?     

דוד ביטן: הצו אושר

דוד ביטן: הצו אושר

דוד ביטן:  תודה רבה לכולם

דוד ביטן:       הישיבה נעולה