הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 10, 2023-01-31 00:00

מיקי לוי: צוהריים טובים לכולם

מיקי לוי:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה

מיקי לוי:  על סדר היום: פעולות ממשלת ישראל והיערכותה למשבר האקלים והיערכות המשרדים

מיקי לוי:  ברוכים הבאים לאלה שישנו ולאלה שהתעוררו הבוקר

מיקי לוי:  עמדתי על כך שנקיים את הדיון הזה ושלא נדחה אותו, למרות שחברי הכנסת לא ישנו

מיקי לוי:   אני רואה שמי שהנושא הזה קרוב לליבו כבר נמצא סביב השולחן

מיקי לוי:  עשיתי כבר פעולות מקדימות ושוחחתי עם מספר אנשים ומספר ארגונים

מיקי לוי:  אני לא השחקן המרכזי בעסק

מיקי לוי:  כאמור, לא רציתי לדחות את הדיון הזה

מיקי לוי:  יובל ממשרד מבקר המדינה ביצע יחד עם אנשיו את הביקורת והבקרה

מיקי לוי:  לאחר שנשמע אותו נשמע את יובל, סמנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, ולאחר מכן את  משרד האנרגיה, משרד האוצר

מיקי לוי:  נציגי המשרדים יקבלו שלוש דקות דיבור

מיקי לוי:  נמצאים כאן המון אנשים וכל אחד רוצה להשמיע את קולו

מיקי לוי:  אני מבין שהנושא קרוב לליבו של כל אחד ואחת מכם

מיקי לוי:  אם כן, אנחנו ניתן שלוש דקות למנכ"לים ולסמנכ"לים של המשרדים, וראשי הארגונים יקבלו שתי דקות, אחרת לא כולם יספיקו לדבר

מיקי לוי:  אנחנו נרצה לשמוע דוח מנהלים קצר וממצה בדבריכם

מיקי לוי:  אני מפעיל טיימר כך שאי אפשר לעבוד על השעון

מיקי לוי:      יובל, בבקשה

יובל חיו: צוהריים טובים, אדוני היושב-ראש

יובל חיו:  מכובדיי, אנחנו נציג את עיקרי הממצאים

יובל חיו:  אפתח ואומר שנמצאים איתי פה מנהל האגף שאחראי על הביקורת בתחום הסביבה במשרד מבקר המדינה, מר אהרון הלינגר, ושני העובדים מנהלי הביקורת שביצעו את הביקורת הזו: עו"ד מריאנה ברגובוי ועו"ד ליאור פורקוש

יובל חיו:       בתחילת דבריי אומר שאנחנו מדברים על דוח מיוחד, שמצא לנכון מבקר המדינה לפרסם לציבור כפרסום מיוחד

יובל חיו:  הוא עשה את זה מספר ימים לפני שהתכנסה ועידת האקלים העולמית בגלזגו

יובל חיו:  הדוח הזה גם הוצג בוועידת האקלים העולמית על ידי מבקר המדינה, ועיקריו הוצגו שם, מתוך הבנה וחשיבות של  הסיכון שגלום בתוך הנושא החשוב הזה שמדינת ישראל נדרשת אליו

יובל חיו:       המסמך הזה הוא בן מאות עמודים, והוא יוצר מיפוי שלהערכתנו מהווה מפת דרכים עבור כל המערכת הממשלתית

יובל חיו:  הוא מניח תמונת מצב מפורטת נכון לסוף שנת 2021 לגבי חלק ניכר, אפשר לומר, מהסוגיות שרלוונטיות לממשלת ישראל

יובל חיו:  הדוח כולל מאות ממצאים והמלצות

יובל חיו:  מטבע הדברים, לא נוכל להציג אותם פה היום, אבל אנחנו ניגע אולי בנקודות העיקריות שרלוונטיות

יובל חיו:  אומר שזו עבודה שנעשתה במשך למעלה משנה

יובל חיו:  היא כללה פנייה לכלל הגורמים הממשלתיים: 63 גורמים, משרדי ממשל ויחידות סמך

יובל חיו:  הפצנו שאלונים בנושא הזה

יובל חיו:  היה שיח חוצה מגזרים: גם המגזר הפרטי, גם המגזר הממשלתי, גם האקדמיה וגם החברה האזרחית היתה שותפה לבדיקה שלנו

יובל חיו:  יש פה ניתוח בין-לאומי שיושב ביסוד העבודה הזו

יובל חיו:  למעשה, אנחנו היינו בכל אחד מהסקטורים המרכזיים: אנרגיה, תחבורה, שלטון מקומי, חדשנות, כלכלה, חקלאות, ביטחון וביטחון לאומי וכו'

יובל חיו:       הדוח עוסק בארבעה תחומים: התחום הראשון, תחום המיטיגציה הפחתת פליטות גזי חממה - היכן ישראל עומדת בתחום הזה

יובל חיו:  התחום השני, היערכות והסתגלות של מדינת ישראל לתחום הזה, מה שמכונה אדפטציה

יובל חיו:  התחום השלישי, היערכות בתחום הכלכלי והפיננסי של מדינת ישראל לנושא

יובל חיו:  הפרק האחרון שאל את השאלה: עד כמה היום הממשלה בישראל בנויה, ערוכה, תפקודית וארגונית, להתמודד עם אתגר כמו משבר האקלים

יסמין פרידמן: ספוילר: היא לא

יובל חיו: אנחנו אמרנו את דברנו ואומר גם מה השורות התחתונות

יובל חיו:  ניכנס לתחום המיטיגציה

יובל חיו:  הצבענו על כך שפליטות לנפש בישראל גבוהות בהשוואה בין-לאומית

יובל חיו:  בכל פרמטר שנסתכל, אנחנו עומדים במקום העשירי מתוך 29 מדינות של ה-OECD שנסקרו בעבודה שלנו

יובל חיו:  כפי שאתם מבינים, אנחנו במגרש של ה-OECD, והמקום הוא לא מרשים

יובל חיו:  הגדרנו את היישום של יעדי הפחתת פליטות סקטוריאליים בשנת 2019 כאפסי עד יישום בפיגור

יובל חיו:  זו תעודת כישלון להישג של הממשלה בתחום הזה

יובל חיו:  היעד שנקבע בתחום התייעלות באנרגיה  היה 20% עד 2020

יובל חיו:  המצב בפועל היה 1

יובל חיו: 7%

יובל חיו:  היעד בתחום נסועה פרטית היה 20% עד 2030, וב-2019 הוא עמד על 0%

יוראי להב-הרצנו: האם זה מדויק שזה 0% ולא מינוס?     

יובל חיו: 	זה מינוס

יובל חיו:  יש תיאוריות מתמטיות לגבי המספר אפס, אז בואו - - -     

יוראי להב-הרצנו: לא, הכוונה שלא רק הורדנו כלים מהכביש אלא שהוספו עוד באופן יחסי

יובל חיו: אני יכול לומר שבפועל אנחנו מדברים על מינוס

יוראי להב-הרצנו: כי בשני המדדים האחרים עשינו, אבל לא מספיק

יוראי להב-הרצנו:  ביעד הזה אנחנו ב - - -     

יובל חיו: מה שאתה אומר הוא נכון

יובל חיו:  הגדלת שיעור אנרגיות מתחדשות – 10% עד 2020, זה היה היעד

יובל חיו:  המצב ב-2019 היה 5%

יובל חיו:  אלה הם הנתונים

יובל חיו:  הצבענו על כך שיש השקעה כרונית נמוכה בתשתיות - 2% מהתמ"ג לעומת 3

יובל חיו: 5% ממוצע ב-OECD

יובל חיו:  כלומר, אנחנו ב-75% מה-OECD  מעלינו

יובל חיו:   ודיברנו על היעדר התאמה בין מדיניות משרד האנרגיה בתחום הגז למדיניות הפחתת פליטות גזי חממה

יובל חיו:  אין ספק שזו סוגיה רגישה, סוגיה שבמרכזה עומדים שני משרדי ממשלה

יובל חיו:  אנחנו מצביעים גם על המחלוקת, שהיתה עניינית בנושא הזה, בין שני משרדים

יובל חיו:  אבל כשאנחנו מסתכלים על הממשלה אנחנו צריכים בסוף הכרעות

יסמין פרידמן: באיזה משרדים מדובר? איכות הסביבה ו-?     

יובל חיו: המשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה

יובל חיו:   יעדי ישראל בתחום המיטיגציה, כמו שאמרתי, נמוכים בהשוואה ל-OECD

יובל חיו:  בואו נסתכל על היעדים לקראת 2030

יובל חיו:  היעד בישראל להפחתת פליטות - 27%, והיעדים ברוב המדינות המפותחות - 40%  עד 70%

יובל חיו:  הפחתת פליטות עד 2050: היעד בישראל - 85%, רוב המדינות ב-OECD  מדברות על איפוס פחמני

יובל חיו:  שיעור אנרגיות מתחדשות עד 2030: היעד בישראל - 30%, ברוב המדינות - 40% עד 100%

יובל חיו:  שיעור אנרגיות מתחדשות עד 2050 - אין יעד בישראל

יובל חיו:  עד היום, למיטב ידיעתי, לא נקבע יעד

יובל חיו:  ביעדים ברוב המדינות המפותחות - 80% עד 100%

יובל חיו:  אנחנו יכולים להצביע על תוכניות התייעלות אנרגטית במבנים, למשל, במדינת ישראל

יובל חיו:  נכון לביקורת, לא היתה תוכנית למבנים קיימים, לא היתה תוכנית למבנים מעל חמש קומות, ואין תוכנית למבני תעשייה

יובל חיו:  ניקח את תחום התחבורה - הפחתת פליטות

יובל חיו:   היעדר יעדים להפחתת גזי חממה מסקטור התחבורה, והיעד הוא לא שאפתני לרכבים חשמליים

יובל חיו:  גם אין יעדים סקטוריאליים לחקלאות ולפסולת

יובל חיו:  אציין שלא קיבלנו עד היום את מעקב תיקון ליקויים של משרד התחבורה, שנדרש על פי חוק להעביר אלינו תוך 105 ימים מפרסום הדוח

יובל חיו:  אבל אם יש פער בנושא, ניישב אותו פה

יובל חיו:      אני עובר לתחום ההיערכות וההסתגלות

יובל חיו:  בתחום הזה אין תוכנית לאומית להיערכות לשינויי אקלים, נכון להיום, במדינת ישראל

יובל חיו:  הדבר הזה לא נדרש על ידי משרד מבקר המדינה, הדבר הזה נדרש על ידי ממשלת ישראל, גם בשנת 2009 וגם בשנת 2018

יובל חיו:  ולא רק שאין תוכנית, אנחנו היום לא מדברים על הקצאת תקציבית ייעודית ומאוגמת לנושא הזה, וגם המינהלת, שעושה עבודה חשובה במשרד להגנת הסביבה, נכון לביקורת היא היתה מינהלת שחסרה את הסמכויות הנדרשות

יובל חיו:  ובוודאי שאנחנו בבעיה כשאין תקציב

יובל חיו:      אין מתודולוגיה לניתוח סיכונים שכורכים בשינויי אקלים

יובל חיו:  אל תטעו במילה "מתודולוגיה"

יובל חיו:  מדובר פה בתשתיות, ואם אין את התשתית הזו המדינה לא תוכל להתקדם בתחום הזה כנדרש

יובל חיו:  משבר האקלים לא מוגדר כאיום אסטרטגי

יובל חיו:  הוא לא נכלל במפת האיום הלאומית של ישראל

יובל חיו:  אני מקווה שמתקדמות פעולות בנושא הזה, אבל מי שלא מבין את הצורך לפחות לקיים על בסיס ניהול סיכונים לאומי את הדיון העמוק בהכללת האיום הזה בתוך המפה, נמצא בחסר

יובל חיו:  ונכון לביקורת גם היה מחסור בידע מחקרי וכלכלי בסיסי שנדרש להתקדמות

יובל חיו:      אתם רואים מולכם מפה

יובל חיו:  אני יכול לומר שבתחום התקציבי בזמן הביקורת התקיים שיח תקציבי לגבי שניים מתוך חמישים פרויקטים שהומלצו לממשלה

יובל חיו:  שני פרויקטים בלבד מתוך חמישים, היה שיח תקציבי לגביהם

יסמין פרידמן: שיח – זאת אומרת, הם לא קיבלו בכלל תקציב

יסמין פרידמן:  מדהים

יובל חיו: לא היו הכרעות תקציביות, אבל היה שיח תקציבי

יובל חיו:  אנחנו נתנו ערך גם לדבר הזה, שמהווה התקדמות

יובל חיו:  אנחנו מדברים על דברים משמעותיים

יובל חיו:  למשל, קחו את תחום מניעת הצפות, תוכנית אב לניקוז ורגולציה בתחום הזה

יובל חיו:  קחו את תחום הבריאות, מיפוי של השפעות, מערכות ניטור תחלואה, תוכניות פעולה שיתנו מענה לדברים האלה

יובל חיו:  אני מצביע על נושא חיזוי אירועי קיצון, מרכז חישובי אקלים, מערכות התראה שיסייעו לנו

יובל חיו:  בסופו של דבר, זה פרויקט שצריך לשים לו תקציב ולהתחיל להניע אותו קדימה

יובל חיו:  זו היתה תמונת המצב בעת הביקורת

יובל חיו:      אני נותן נתון נוסף: 92% מהגופים הציבוריים דיווחו שהם אינם נוקטים פעולה בהתאם לניתוח ארבעת המגמות שעליהן הצביעה המינהלת

יובל חיו:  אנחנו מדברים על מגמה של רטוב יותר, ואולי שטוף יותר, חם יותר, יבש יותר, עליית פני הים

יובל חיו:  אלו ארבע מגמות שהגורמים המקצועיים מצביעים עליהן שהן מחייבות היערכות ופעולת אדפטציה משמעותית

יובל חיו:  92% מהגופים הממשלתיים אמרו לנו שהם כלל לא נוקטים פעולה בתחומים הללו

יובל חיו:  אני מצביע, למשל, על תחום הבריאות

יובל חיו:  ישראל באזור מוקדה

יובל חיו:  שינויי אקלים חריפים בהכרח יביאו גם להחמרת הסיכונים לבריאות הציבור

יובל חיו:  יש כבר היום מחקרים משמעותיים מהשנים האחרונות בתחום הזה

יובל חיו:  לא קודמה התוכנית הלאומית לבריאות וסביבה משנת 2016

יובל חיו:  קחו את תחום הביטחון

יובל חיו:  טרם גובשו תוכניות עבודה שייתנו מענה לסיכונים גאו-אסטרטגיים ולהשלכות שינויי האקלים על מערכת הביטחון

יסמין פרידמן: האם אתה יכול להרחיב על זה בשני משפטים? האם אתה מתכוון למשבר מזון וסיכונים ביטחוניים שכאלה? למה אתה מתכוון?     

יובל חיו: בתחום הביטחוני צריך, קודם כול, לעשות ניתוח בנושא הזה

יובל חיו:   כל איום מרכזי שתיקחו בתחום האקלים,  בסוף יכולה להיות לו השלכה גם בהיבט הביטחוני

יובל חיו:  אם יהיה שיטפון כבד באזור מסוים או אם  יהיה משבר מזון שישפיע על אוכלוסיות בשוליים ובפריפריה של החברה האזרחית, אין ספק שניתוח משמעותי של האיומים האלה, שיודעים לעשות היום במערכת הביטחון במדינת ישראל, יידע לגזור גם את הסיכונים לתחום הביטחוני של ישראל

יובל חיו:      היבטים כלכליים ופיננסים: רק כדי לסבר את האוזן, תרחישי אובדן תמ"ג במזרח התיכון ובאפריקה כתוצאה מהמיקום שלנו ורמת הסיכון, בתרחיש הטוב ביותר אנחנו מדברים על אובדן תמ"ג של 4

יובל חיו: 7%

יובל חיו:  בתרחיש הגרוע ביותר אנחנו מדברים על אובדן תמ"ג של 27

יובל חיו: 6%

יובל חיו:  התרחיש הטוב ביותר מדבר על עלייה של 2 במעלות החום עד 2050, והגרוע ביותר על 3

יובל חיו: 2 עלייה במעלות צלסיוס

יובל חיו:   אנחנו מדברים על תרחיש של עסקים כרגיל, על BAU, מה שנקרא תרחיש פליטות של גזי חממה בהיעדר מדיניות או פעולה ממשלתית נוספת בנושא הזה

יובל חיו:        נזקים כספיים עד 2050: 39 מיליארד יורו לשנה

יובל חיו:  לאחר מכן, אנחנו כמובן עולים למדדים הרבה יותר משמעותיים

יוראי להב-הרצנו: מאיפה דליתם את הנתונים האלה? האם משרד האוצר מסכים עליהם, מפנים אותם ונערך אליהם?      

יובל חיו: לגבי כל הנתונים שנמצאים כרגע בדוח - אנחנו עברנו התייחסויות של כמעט 70 גופים ממשלתיים לטיוטת הדוח

יובל חיו:  לא ידוע לי על איזושהי מחלוקת עובדתית על נתון שקיים בדוח, בטח לא במישורים שכרגע עליהם אתה מדבר

יוראי להב-הרצנו: כלומר, משרד האוצר מבין שאלו הנתונים ו - - -      

יובל חיו: לא קיבלנו שום השגה

יובל חיו:  נמצא פה נציג האוצר

יובל חיו:  אם יש איזשהו גורם שיכול לומר שהוא לא מסכים עם הנתונים האלה, הוא  מוזמן לומר זאת פה

יובל חיו:  אנחנו לא קיבלנו בהתייחסויות הפורמליות של משרד האוצר, והמסמך שלנו נשלח למנכ"ל האוצר, לא קיבלנו השגות

יובל חיו:       אין הערכה כלכלית לאומית של נזקי האקלים בישראל

יובל חיו:  אף גורם כלכלי לא עסק בזה בזמן שעשינו את הביקורת

יובל חיו:  יש פערים בהיערכות המערכתית הפיננסית בישראל לסיכוני אקלים

יובל חיו:  הנחיות רגולטורים חסרות, וכו'

יובל חיו:       אני מגיע לסיכום הדברים

יובל חיו:  לגבי השאלה עד כמה ערוכה המערכת הממשלתית - המערכת הממשלתית היום נטועה בכשלי ממשל

יובל חיו:  זה לא מונח היום שמקביל היום ל"כשלי שוק"

יובל חיו:  אבל יש כשלי ממשל ביכולת שלה להתגבר עם האתגר הזה

יובל חיו:  ביזור הסמכויות שישנו היום במשרדי הממשלה

יובל חיו:  אם משרד נכנס לנושא הזה, הוא בודק את זה בסגמנט של עצמו

יובל חיו:  אבל אין תועלת בבדיקה של סגמנט

יובל חיו:  הוא חייב לשבת בתוך מערכת מקצועית שלימה שמחברת בין הדברים

יובל חיו:  חשמל מתחבר לרשות מקומית, רשות מקומית מתחברת לאנרגיה, אנרגיה מתחבר למשרד האוצר ותקציב, תקציב מתחבר לרגולציה כזו ואחרת

יובל חיו:  אי אפשר לנתק בין הדברים

יובל חיו:  זה המקום להגיד שהמשרד להגנת הסביבה עושה מאמץ גדול בניסיון שלו לעשות את החיבור הזה בעבודת המינהלת

יובל חיו:  אבל צריכים את קברניטי המדינה בשביל החיבור הזה

יובל חיו:  אי אפשר לעשות את החיבור הזה אם ההחלטות מלמעלה לא ירדו בנושא הזה

יובל חיו:  יש קונפליקט בין יעדים ציבוריים של משרדי הממשלה

יובל חיו:  הקונפליקט שקיים בין אנרגיה לסביבה הוא לגיטימי

יובל חיו:  הוא לא איזה משהו שצריכים להיות מופתעים ממנו

יובל חיו:  אבל מערכת של קבלת החלטות צריכה בסוף גם להגיע להכרעות בעניינים האלה

יובל חיו:  יש מחסור ביידע

יובל חיו:  יש תקציב, כמו שאמרתי

יובל חיו:      אומר מילה על חוק האקלים

יובל חיו:  היום מדינת ישראל עובדת על החלטות ממשלה

יובל חיו:  אתם רואים פה מפה של החלטות עד הביקורת

יובל חיו:  מאז אנחנו מדברים על עוד שבע החלטות, אני מקווה שאני לא טועה

יובל חיו:   צריך לומר שרמת היישום של מדינת ישראל בהחלטות ממשלה בתחום האקלים היא נמוכה

יובל חיו:  אנחנו במיפוי שלנו מיפינו את כל ההחלטות האלה, ואני יכול להגיד שהגענו לתוצאה של 16% יישום

יובל חיו:  זה נמוך ביותר

יובל חיו:  אם זה המודל, בהיעדר חוק אקלים לא ניתן יהיה להתקדם קדימה, בהיעדר עוגן חוקי מחייב, לא ניתן יהיה להתקדם קדימה, כי המודל הזה לאורך השנים לא מוכיח את עצמו, אלא אם כן יהיה פה שינוי כיוון משמעותי

יובל חיו:  אם נסתכל קדימה בעניין זה, יש בעולם יישום של חוקי אקלים והם קובעים את העוגנים העיקריים: קביעת מבנה מוסדי לטיפול בנושא, מטרות ויעדים, הבטחת תקציב ומימון, הגדרת כלי המדיניות, מנגנוני דיווח ואכיפה

יובל חיו:  הכלי הזה הוא הכרחי מול אתגר מסוג זה

יובל חיו:       אני יודע שבקווי יסוד הממשלה מדובר על כך שתוך 90 יום מכינונה של הממשלה, יחוקק חוק האקלים

יסמין פרידמן: אנחנו סופרים

יובל חיו: אני לא נמצא במגרש הזה

יובל חיו:  כמשרד מבקר המדינה אנחנו לא בעולם של קווי היסוד במובן של ההתגבשות שלהם אחרי בחירות, אבל אנחנו כן מבינים את הצורך המהותי שיש בקידום נושא זה

יובל חיו:       לסיום אומר שיש רשימה של המלצות לא אחזור עליהן כי הדברים גם מובנים מבין דבריי קודם

יובל חיו:  אבל אני יכול לומר שמאחר ומבקר המדינה ביסוד ראייתו מנתח את תוכנית העבודה של המשרד על פי מתודולוגיה של סיכונים אז אנחנו רואים במשרד את הנושא הזה כנושא מרכזי מבחינת ביקורת המדינה

יובל חיו:  ועל כן, בימים אלה התחילה כבר ביקורת מעקב על הדוח הזה

יובל חיו:  אנחנו גם קיצרנו את לוחות הזמנים לביקורת הזו

יובל חיו:  אנחנו עתידים לסיים אותה עד חודש אוקטובר על מנת שממצאיה יוכלו להיות גם מוצגים לקראת ועידת האקלים העולמית שתהיה באבו-דאבי בחודש נובמבר שנה זו

יובל חיו:  אנחנו בכוונה מכוונים את הדברים למקום הזה, מתוך מקום של רתימה, הבנה, גיוס המערכת להבנת החשיבות בעיסוק בנושא הזה

יובל חיו:  אנחנו גם מאמינים ומקווים שהכלי שביקורת המדינה נותן, שהוא בסך הכול נדבך בתוך הסיפור הזה, ישמש את כלל האנשים שמייצגים פה את הגופים שעוסקים בנושא הזה ונדרשים לאתגר

יובל חיו:  עד כאן

יובל חיו:  תודה

מיקי לוי: תודה רבה על הסיכום והסקירה המאוד מקיפה שנותנת לנו איזשהן אבני דרך כדי לראות בעתיד אנה אנו הולכים

מיקי לוי:   אחד הדוחות היותר קשים שהונח על שולחן הוועדה כאן

מיקי לוי:   יובל ממשרד ביקורת המדינה לא היה איש בשורות

מיקי לוי:       לצערי, יש פה רק שלושה חברי כנסת מיש עתיד

מיקי לוי:  אולי עוד אחד

יוראי להב-הרצנו: אדוני, יש פה ארבעה חברי כנסת מיש עתיד

מיקי לוי: נכון

מיקי לוי:  אני מכיר אתכם והנושא הזה מאוד אכפת לכם

מיקי לוי:  תיכף נטיל עליכם משימות

מיקי לוי:  אני רוצה לעבור למשרדים

מיקי לוי:  ראשון הדוברים הוא המשרד להגנת הסביבה

מיקי לוי:  אדוני, סמנכ"ל מדיניות ואסטרטגיה, תתייחס במרכז דבריך לשאלה היכן עומד חוק האקלים, שהוא אבן הדרך המרכזית ליציאה לעתיד לבוא

מיקי לוי:  תתייחס קצת  גם לנושא התקציב

מיקי לוי:  אחר כך נשמע גם מהאוצר מה הוא עשה כדי לקדם זאת כלכלית

יובל צלנר: צוהריים טובים

יובל צלנר:  תודה על ההזדמנות לדבר

יובל צלנר:  קודם כול, חשוב להגיד שאנחנו קיבלנו את דוח מבקר המדינה

יובל צלנר:  עבדנו למעשה למעלה משנה יחד עם מבקר המדינה באופן רציף על הכנת הדוח הזה

יובל צלנר:  אנחנו מקבלים את מרבית ההמלצות של הדוח הזה

יובל צלנר:  אכן, הדוח מצייר תמונה מאוד קשה ברמה הלאומית

יובל צלנר:  זה לא יחדש לרבים מכם, אבל המצב הקשה הא גם ברמה הגלובלית

יובל צלנר:  גם ברמה הגלובלית אנחנו כעולם רחוקים שנות אור מהמצב בו אנחנו באמת ערוכים להתמודד עם המשבר הזה, שעל דעת כל הגופים הבין-לאומיים המובילים, גם הכלכליים וגם הלא כלכליים,  שם את משבר האקלים כמשבר על האנושות החמור, הקשה והאקוטי ביותר

יובל צלנר:  אם נסתכל על הדוחות של החמש השנים האחרונות של World Economic Forum,   בכל שנה שהוא עושה את הסיכונים הגלובליים המרכזיים,  נושא משבר האקלים עומד בראש סדרי העדיפויות, וחוסר היכולת של ממשלות להתמודד עם המשבר הזה נמצא שם כאיום וסיכון מרכזי

יובל צלנר:  ישראל לא שונה בהקשר הזה בשום צורה

מיקי לוי: זה לא מנחם אותנו

יובל צלנר: לא, זה לא אמור לנחם אף אחד

יובל צלנר:  בטח לא את הדורות הבאים שיחיו בעולם הזה

יובל צלנר:  אנחנו כמשרד שמנו את ההיערכות למשבר האקלים, הן בהיבטי מיטיגציה והן בהיבטי אדפטציה, בראש סדרי העדיפויות של המשרד כבר לפני חמש שנים

יובל צלנר:  לפני שנתיים פרסמנו תוכנית אסטרטגית לאומית שנעשתה פה עם מרבית השחקנים בהקשר של לשים יעדים לעולם המיטיגציה

יובל צלנר:  הקמנו את מינהלת שינוי אקלים

יובל צלנר:  לא אפרט את כל הדברים שבוצעו בשנים האחרונות

יובל צלנר:  הדברים עוד רחוקים מלהפוך למשהו שמוביל אותנו למקום אחר

יובל צלנר:      כן אציין בהקשר של חוק האקלים, כי ביקשת גם את ההתייחסות שלנו לנושא זה

יובל צלנר:  כמו שרבים מכם מכירים, בהסכמים הקואליציוניים נקבע שיהיה חוק אקלים, ויהיה חוק אקלים שהיעדים שייקבעו בו יהיו עמוקים יותר מחוק האקלים שעבר בקריאה ראשונה בקדנציה הקודמת, כך שהם יגיעו ל-50% הפחתות עד שנת 2030

יובל צלנר:  במאמר מוסגר אומר שכשאנחנו מסתכלים היום על הדוחות המדעיים המתקדמים ביותר, גם הפחתה של 50% בפליטות גזי חממה ברמה הגלובלית לא תמנע מאיתנו להגיע  אל ה-Tipping Points, לאותן נקודות אל-חזור, שמשבר האקלים מציב לנו

יובל צלנר:  כך שיעד של 50% הפחתה גלובלי, עדיין לא ירחיק אותנו מהסיכון, מה - Tipping Points, של שינויי אקלים

יובל צלנר:  יש היום דוחות, וגם ה-OECD יפרסם בשבוע הבא דוח בעניין הזה שמדבר על צורך להגיע לאיפוס פליטות מלא עד שנת 2030 כדי להימנע  מאותן Tipping Points

יובל צלנר:       מבחינת המשרד להגנת הסביבה, שני כלים שהם בבסיס היכולת שלנו לעמוד ביעדי האקלים: האחד הוא  חקיקת אקלים שקובעת יעדים ומנגנונים נוספים, שחלקם פורטו בדוח המבקר, כדי לאפשר לנו לעמוד ביעדים ולהיערך למשבר האקלים

יובל צלנר:  הנושא השני שאנחנו שמים בדרגה גבוהה מאוד של חשיבות הוא הנושא תמחור הפחמן

יובל צלנר:  כדי לעמוד ביעדים האלה, הדרך היעילה והאפקטיבית לעשות את זה זה על ידי קביעת מחיר לפליטת פחמן

יובל צלנר:  אנחנו חושבים שבדבר הזה צריך להמשיך את העשייה שהתחילה בממשלה הקודמת ולהעמיק אותה בממשלה הזו

מיקי לוי: מה היעד? מתי? אני מניח שזה יבוא כחוק ממשלתי

יובל צלנר: השרה שלנו מתכוונת ליישם את ההסכמים הקואליציוניים ולהביא את חוק האקלים המעודכן עם היעד של 50% בהקדם האפשרי

מיקי לוי: אתה יודע להגיד?      

יובל צלנר: אני לא יודע להגיד

מיקי לוי: אנחנו נעקוב אחריכם שלושה חודשים

יובל צלנר: בסדר גמור

יובל צלנר:  אני כן רוצה לתת הזדמנות לעמיאל וסל, שהוא ראש אגף בכיר לחוסן אקלימי, שיתייחס להיבטי היערכות לשינויי אקלים

מיקי לוי: שתי דקות, בבקשה

עמיאל וסל: אדוני היושב-ראש, תודה רבה

עמיאל וסל:  קודם כול, בהתייחסות להיבטי האדפטציה

עמיאל וסל:  קודם כול, עצם הנוכחות שלי בחדר  היא כבר עדות להתקדמות שנעשתה, ואולי גם בעקבות דוח מבקר המדינה

עמיאל וסל:  המשרד הקים אגף חדש שנועד להתעסק עם היבטי אדפטציה

עמיאל וסל:  האגף הוא כרגע מצומצם, אבל אנחנו פועלים כרגע להרחיב אותו בעזרת האוצר, וכמובן הנציבות

עמיאל וסל:  שנית, ההיבטים של התוכנית הלאומית, שהודגש פה שהיא עדיין לא קיימת עדיין, ואני אגיד שבשנה שעברה היא כבר תוקצבה

עמיאל וסל:  יצירת התוכנית הזו מאוד מאוד תלויה בהשתתפות כל הגורמים הנוספים, ובעיקר בשלטון המקומי ובשלטון המרכזי

עמיאל וסל:  לפני חודשיים עברה החלטת ממשלה שקוצבת למשרדי הממשלה את ההכנה של תוכניות משרדיות

עמיאל וסל:  אנחנו כרגע במעקב

עמיאל וסל:  יש פה בחדר נציגי משרדים, שאנחנו כבר עובדים איתם כדי לוודא שבאמת יהיו תוכניות, וכרגע יש אפס, של משרדי ממשלה

מטי צרפתי הרכבי: איזה הצעת ממשלה?     

עמיאל וסל: היתה החלטת ממשלה 4079 ב-2018

מטי צרפתי הרכבי: 2018

מטי צרפתי הרכבי:  אמרת: לפני חודשיים

עמיאל וסל: ב-2018 נקבע שצריך להכין תוכניות

עמיאל וסל:  ב-2022 קצבנו ואמרנו שצריך להכין אותן עד סוף 2023 כי לא קצבו את ההכנה בגרסה הראשונה

עמיאל וסל:  אנחנו עכשיו קצבנו את זה ואנחנו מקווים שבאמת נגיע ליעד הזה

עמיאל וסל:   יש כרגע 30% מהרשויות המקומיות שהן או מתוקצבות, או שהן כבר סיימו את תהליך הכנת תוכניות היערכות

מיקי לוי: בסדר

מיקי לוי:  תודה

מיקי לוי:  נציגי כל משרדי הממשלה, הנושא הזה הוא מאוד מאוד כבד, ואנחנו נמצאים לפני הוועידה באבו-דאבי

מיקי לוי:  בספטמבר אנחנו נעשה פה ישיבת מעקב רחבה ואנחנו גם נבדוק את מה שאמרת: עד סוף השנה אנחנו מתכוונים וכו' וכו'

מיקי לוי:  משרדי הממשלה, קחו זאת בחשבון

מיקי לוי:  כמובן שכל האחרים שירצו, יוזמנו

מיקי לוי:  הם ומשרד מבקר המדינה רק יוכלו לעזור לי בלשים אצבע על מה לא מבוצע

מיקי לוי:      שרון חצור, סמנכ"לית תכנון מדיניות ואסטרטגיה במשרד האנרגיה, בבקשה

מיקי לוי:  בין יתר הדברים שלך, אני מבקש שתסבירי לי למה לא  העברתם גם התייחסות למשרד מבקר המדינה

מיקי לוי:  אולי זה לא מספיק חשוב

רונן צור: חס וחלילה

מיקי לוי: אז תסבירי לי גם את זה

רונן צור: קודם כול, תודה ליושב-ראש ותודה למבקר המדינה על הדוח החשוב

רונן צור:  אתחיל בשאלתך האחרונה

רונן צור:  להבנתי, זה איזשהו פער טכני

רונן צור:  הדוח הוכן, וגם התשובות לו

מיקי לוי: תוך כמה ימים זה יגיע לידיו של מנהל החטיבה במשרד מבקר המדינה?     

רונן צור: ימים ספורים

רונן צור:  זה הוכן כבר לפני חצי שנה

רונן צור:  הסיפור הזה לא ברור

רונן צור:  אנחנו כבר עומדים איתכם בקשר גם לגבי דוח הליקויים, ואנחנו נענה על כל הדברים

מיקי לוי: תעדכן אותנו אם תוך עשרה ימים זה  לא יגיע

רונן צור: אתייחס לכמה דברים: קודם כול, בשנה האחרונה קרה דבר קריטי באירופה

רונן צור:  משבר אנרגיה פוקד היום את אירופה והוא מעלה בצורה משמעותית את מחירי החשמל באירופה ואת המחסור שיש שם

רונן צור:  זה קורה, בין היתר, בגלל מדיניות שלא מסתכלת בצורה רחבה על  נושא הביטחון באנרגיה והמגוון האנרגטי

רונן צור:  הכובע של משרד האנרגיה הוא, קודם כול, להבטיח את אמינות האספקה

רונן צור:  אם רוצים לעשות את הטרנספורמציה שאנחנו מדברים עליה, ומשרד האנרגיה שותף לה לחלוטין, לשנת 2030 ו-2050, חייבים לדאוג שאנחנו עושים את זה כשהחשמל מגיע באופן רציף והמחירים לא משתוללים

רונן צור:  לכן, אנחנו, כמשרד אנרגיה,  נמשיך להחזיק את השיקול הקריטי הזה בתוך המדיניות הממשלתית

רונן צור:  אני רוצה להגיד בהקשר הזה למבקר שדווקא המתחים שהזכרת הם קריטיים כדי שנייצר מדיניות שהיא שקולה ואחראית

רונן צור:      לגבי להפחתת הפליטות - מאז שהתפרסם הדוח, הפחתת הפליטות במשק ירדה מדוח המפלס האחרון

רונן צור:  היא ירדה כתוצאה מהשינויים שנעשים במשק האנרגיה, ובעיקר מהפחתת השימוש בפחם

רונן צור:   ברמת המאקרו, גם למשק וגם למשק האנרגיה, אנחנו רואים המשך ירידה בפליטות

רונן צור:      בכל מה שנוגע לאנרגיה מתחדשת, אנחנו נמצאים היום ב-10% אנרגיה מתחדשת

רונן צור:  המשמעות של זה זה הספק מותקן של כ-5,000 מגה אנרגיות מתחדשות ב-36,000 מתקנים

רונן צור:  זה נתון פנומנלי לנפש

רונן צור:  אבל גם בכמות המתקנים, אני חושבת שישראל תלך ותעמיק בשנים הקרובות את השימוש שלה בדו-שימוש

רונן צור:  מדינות, כמו מצרים ומדינות האזור, עושות את זה בדרך כלל במגה פרויקטים

רונן צור:  ישראל עושה את זה על גגות ועל מאגרים, ובשנים הקרובות גם באגרו-וולטאי וכו'

רונן צור:  מאז כתיבת הדוח, יש קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בעולם של אנרגיה מתחדשת

רונן צור:  אנחנו גם בתקופה הזו ג כתבנו מפת דרכים לעמידה ביעד המתחדשות ב-2030

רונן צור:  יש שם 52 צעדי מדיניות, לא רק למשרדי האנרגיה אלא גם לשותפים שלנו

רונן צור:  עשינו מסע לקוח

רונן צור:  נכנסנו בנעלי היזם, ראינו את הוויה דולורוזה שהוא צריך לעבור

רונן צור:  אנחנו נמצאים בהקשר הזה בשוחות

רונן צור:      קביעת היעדים הוא אירוע חשוב מאוד, אבל בסוף צריך ללכת ולהסיר חסמים, גם בעולמות שלנו, גם בעולמות התכנון וגם בעולמות המקרקעין,  וזה מה שעושה משרד האנרגיה

רונן צור:   סליחה על הביטוי, אנחנו מכניסים את הידיים לבוץ, ופשוט מקדמים  אנרגיה מתחדשת

רונן צור:  אנחנו לא עושים את זה לבד, אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ומינהל התכנון ורמ"י וכל השותפים החשובים

מטי צרפתי הרכבי: גברתי, אבל יעדי 2020 נמצאים ב-60% מימוש

מטי צרפתי הרכבי:  הייתם צריכים לעשות 10%, וכרגע אנחנו עומדים על 6

מטי צרפתי הרכבי: 8%, אם אני לא טועה

רונן צור: לא

רונן צור:  גל מרשות החשמל, אתה רוצה לומר את הנתון המעודכן?      

גל לבנט: אשמח

גל לבנט:  אני גל לבנט, ראש מטה רשות החשמל

גל לבנט:  לגבי העמידה ביעדים - כמובן שאירוע הקורונה מאוד השפיע גם על משק החשמל ועל עמידה ביעדים שלו

גל לבנט:   ההליכים שאנחנו פתחנו הביאו לכך שבתכנון המתקנים היו אמורים להסתנכרן לרשת בשנת 2020

גל לבנט:  כידוע, במהלך שנת 2020 היה משבר הקורונה

גל לבנט:  יזמים ויצרנים באו אלינו בבקשה לדחות את המועדים

גל לבנט:  באופן מצטבר נוצרו דחיות של למעלה מ-13 חודשים עבור חלק מהמתקנים, כך שמתקנים שהיו אמורים להסתנכרן ב-2020 הגיעו לרשת, לבקשת אותם יזמים שהגיעו לכנסת וביקשו ודרשו שנתחשב בקשיים של שרשראות האספקה, והביאו לכך שהם הסתנכרנו רק במהלך 2022

גל לבנט:   לכן, בסוף 2022 יותר מ-20% מההספק המותקן במשק הוא מתחדש - זה מבחינת הכמות המותקנת

גל לבנט:  מבחינת העמידה בשיעור הצריכה בפועל, זה מעל 10%

גל לבנט:   מבחינת יכולת הייצור מדובר כבר כמעט על 12%

מטי צרפתי הרכבי: להזכירך, אנחנו ב-2023

גל לבנט: מובן

גל לבנט:  זה היה לבקשת השוק כדי לא לייצר מצב שבו המועד המאוד קשיח מביא לפשיטת רגל של מתקנים

מטי צרפתי הרכבי: אנחנו יודעים על מגבלות של רשת ההולכה, אנחנו יודעים על הרבה מגבלות

מטי צרפתי הרכבי:  זה מצג עם רצון להיות אופטימיים, אבל זה מורכב

מטי צרפתי הרכבי:  אבל בהצלחה

רונן צור: אנחנו נשמח להציג את החסמים, הקשיים, או את האתגרים ברשת, אם להיות אופטימיים קצת, בשטח וברגולציה

רונן צור:  צריך לפתוח על זה דיון שלם, וכמובן לא בשלוש דקות

יוראי להב-הרצנו: בדיוק אתמול התנהל על זה

רונן צור: נכון, יותר בהקשר של השלטון המקומי

מיקי לוי: בכמה אתם רוצים לדחות? מה היעד? לאן נגיע בלי יעדים ומדדים?     

רונן צור: אדוני היושב-ראש, יש יעדים ל-2030 - 30% אנרגיה מתחדשת

רונן צור:  במדינה צפופה, שקצב גידול האוכלוסייה שלה הוא כמו בישראל, אנחנו מדברים על ביקוש לחשמל של כ-3%

רונן צור:  אין לזה כמעט אח ורע באירופה

רונן צור:  זה יעד שאפתני

רונן צור:  הוא אפשרי

רונן צור:  נדרש פה שילוב ידיים רציני מאוד בין כל הנוגעים בדבר

רונן צור:  אני חושבת שהשנתיים האחרונות מאז פרסום הדוח, הראו שאפשר לעשות את זה

רונן צור:  היקפי ההתקנה של אנרגיה מתחדשת היו גבוהים מאוד

רונן צור:  אפשר לראות את זה בדוח של רשות החשמל

רונן צור:  מאז, ואני מתייחסת לפרסום של הדוח, כמובן עברה החלטת ממשלה 171 עם יעדים של ישראל גם ל-2030 ול-2050

רונן צור:  הוקצו תקציבים משמעותיים של מאות מיליונים, גם להתייעלות באנרגיה, גם לרשויות מקומיות, וגם להשקעה במחקר ופיתוח באנרגיות ירוקות

רונן צור:  אמרתי שבהסרת החסמים אנחנו עושים מהבוקר עד הערב עבודה בהקשרים האלה

רונן צור:  אנחנו חושבים מחוץ לקופסה

רונן צור:  למשל, שיתוף הפעולה בהקשר הזה עם ירדן, האמירויות וארצות הברית לייצור אנרגיה מתחדשת בירדן ומכירת מים הוא הביטוי המושלם ביותר, לדעתי, של אדפטציה ומיטיגציה  בניסיון לייצר פתרונות גם לנו וגם לאזור

יובל חיו: לגבי הנושא של חדרה והשימוש בפחם, האם יש כרגע איזה לוח זמנים? אני מבין שמדברים כרגע על דחייה בתחום הזה, נכון?     

גל לבנט: אני צריך לוודא את זה

גל לבנט:  למיטב זכרוני, מדברים כרגע על הפעלה מסחרית של התחנה הראשונה  מחז"מ 70  באפריל

גל לבנט:  אבל אני אשמח לוודא ולבדוק

יובל חיו: חשב לוודא כי זה מרכיב משמעותי

יובל חיו:  בואו נלך על הנחה שמס פחמן לא יעבור

יובל חיו:  כלומר, לא נתקדם בנושא הזה

יובל חיו:  איך זה משפיע על כל ההנחות וההערכות או שזה לא?      

רונן צור: מס פחמן וחוק אקלים הם צעדים רובסטים וחשובים

רונן צור:  אבל בסוף עבור עמידה ב-30% צריך להסיר חסמים, צריך להקצות שטח, צריך לפתח את רשת ההולכה, צריך לפתח תמריצים כלכליים

רונן צור:  יש מה לעשות שהוא לא הצעדים הרובסטים של מס פחמן או חוק אקלים, ואפשר לעשות את זה

רונן צור:  הראנו איך עושים את זה וגם כתבנו

רונן צור:   הראנו בדיוק כמה צריך כל שנה, מה הם הצעדים שצריך לעשות, מתי צריך לעשות את זה, והדבר הזה הוא אפשרי

רונן צור:  אני חושבת שהראנו בתקופה האחרונה שאם משלבים ידיים אז הסיפור הזה הוא לגמרי אפשרי

רונן צור:  אנחנו נשמח להראות לכם

יובל חיו: אנחנו בהחלט בעד ותומכים, אבל כל האינדיקציות, למשל, לגבי ארובות 4, 5, ו-6, שסברנו שאנחנו מגיעים למקום הזה וכרגע מדובר על דחייה

יובל חיו:  אנחנו למעשה מסתכלים ועוקבים אחרי הדינמיקה והיא לא נותנת תמונה אופטימית, למרות שיש אנרגיה ללכת לכיוון, כמו שאת משקפת

רונן צור: הטרנספורמציה במשק האנרגיה היא לא קלה

רונן צור:  אלו פרויקטים הנדסיים, ואני מבינה גם את הביקורת, אבל בסוף הם קורים

רונן צור:  זה נכון שיש עיכובים חלק מהמקרים בשטח, אבל אם אתה מסתכל בשטח, הרכבת הזו יצאה מהתחנה

גל לבנט: מגמת הפחתת גזי החממה והזיהום בכלל במשק החשמל היא ארוכת שנים

גל לבנט:  אם ב-2015 מבחינת משק החשמל הזיהום עמד על 4

גל לבנט: 4 טון גזי חממה לנפש, אנחנו מדברים על 4 ב-2019, ו-3

גל לבנט: 6 ב-2021

גל לבנט:   כל העמידה ביעדי פריז, שבדוח המבקר מוצג קצת באגביות שעמדנו ביעדי פריז,  ואפילו הקדמנו את העמידה, זה  בזכות מדיניות בתחום הפחם שהובילה להפחתה

גל לבנט:  נכון, עדיין לא עמדנו ביעד הסקטוריאלי, והיה עיכוב כשהגבנו רק עכשיו

גל לבנט:  אבל שילוב הזרועות של מדיניות שר האנרגיה, מימוש של רשות החשמל, חברת החשמל, נגה, היצרנים, הובילו לכך שבסופו של דבר כמות הפחם ירדה והזיהום ירד

גל לבנט:  זה מגמה, זה לא  איזשהו מקרה

גל לבנט:  תודה לך

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  יובל, ביקשת מהם עכשיו שידווחו לגבי מה שסיכמנו, ואנחנו נהיה בקשר אישי בעניין הזה

מיקי לוי:       אביבה, מנהלת מחלקת רישוי במשרד האוצר, בבקשה

מיקי לוי:  אחר כך תומר הרפרנט יגיד לנו מה בדיוק קורה עם כל נושא התקציב

אביבה וייס: אני מרשות שוק ההון

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אני מתנצל

מיקי לוי:  תומר ממשרד האוצר, ברוך הבא

תומר וידמן: תומר וידמן, אגף התקציבים

תומר וידמן:  תודה, אדוני היושב-ראש

תומר וידמן:  כל החלטות הממשלה שהתקבלו בהקשר המאבק במשבר האקלים, תוקצבו במלואן, למיטב ידיעתי

תומר וידמן:  משרד האוצר רואה חשיבות גדולה בנושא זה

תומר וידמן:  כפי שאמרה פה נציגת משרד האנרגיה, אנחנו תומכים בכל נושא המעבר לאנרגיות מתחדשות

תומר וידמן:  אנחנו חושבים שזה רכיב מאוד מאוד משמעותי בנושא המשבר

תומר וידמן:  בחוק ההסדרים הקרוב אנחנו פועלים להסיר חסמים

תומר וידמן:  כפי שצוין פה, זה נושא מאוד משמעותי לקידום אנרגיה מתחדשת

תומר וידמן:  אנחנו מציעים הרחבה של המתקנים הפוטו-וולטאים הפטורים מהיתר, אנחנו מציעים הגדלת היקף מתקנים קיימים

תומר וידמן:  קידמנו החלטת ממשלה מס' 254 בחוק ההסדרים הקודם להתייעלות אנרגטית במשרדי הממשלה

תומר וידמן:  וכפי שנאמר פה מטעם נציגי המשרד להגנת הסביבה, גם משרד האוצר חושב שיש משמעות לעלויות החיצוניות

תומר וידמן:  אני מתכוון בהקשר הזה למס הפחמן

תומר וידמן:  בעבר תמכנו בהחלטת הממשלה, שעדיין בתוקף, לגבי מס הפחמן, ואנחנו כמובן נראה איך הדברים יתקדמו בחוק ההסדרים הקרוב

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  זה כאילו משיח בשערי גן עדן: תוקצבו וכו'

מיקי לוי:  אני מבסוט ומרוצה, אבל תיכף נבדוק את זה

יסמין פרידמן: איך אפשר להיות מבסוטים? דיכאון של החיים

מיקי לוי: קודם כול, זה תוקצב

מטי צרפתי הרכבי: אדוני היושב-ראש, עשיתי חיפוש ב-226 העמודים של חוק ההסדרים המוצע של 2023 לצמד המילים "משבר האקלים", והיה אפס

מיקי לוי: בחוק ההסדרים הקודם, כששלוש שנים כמעט לא היה תקציב למדינת ישראל, האם אחד מהמשרדים בתקצוב לנושא הזה לא ניצל את תקציבו והתקציב הוחזר לאוצר או חלקו?      

תומר וידמן: אני לא יודע לענות על השאלה הזו

מיקי לוי: אני מבקש תשובה כתובה קצרה לוועדה ועותק ליובל, אם אפשר, כי זה ישמש אותו להמשך הבקרה

מיקי לוי:   אני שואל את  אותה שאלה את המשרדים עצמם

מיקי לוי:  חוק ההסדרים יונח על שולחננו בצורה זו או אחרת

מיקי לוי:  נכון שאני הפעם לא שולט  כמה ממנו יובא לדיון וכמה לא, אבל אם חברת הכנסת מטי בדקה את זה אז אנחנו מבקשים התייחסות,  אלא אם כן זה  מופיע בתקציב המדינה, בבסיס התקציב, ולא בחוק ההסדרים, כי דבר כזה בדרך כלל הולך ל - - -     

מטי צרפתי הרכבי: אני חיפשתי את צמד המילים

מיקי לוי: לעיתים זה לא מתאים בחוק ההסדרים אלא בתוך הבסיס של תקציב המדינה

תומר וידמן: כולנו פה יודעים שחוק ההסדרים הוא חוק התוכנית הכלכלית

תומר וידמן:  אני חושב שלחפש ספציפית את צמד המילים: "המאבק במשבר האקלים",  אני לא בטוח שזו הדרך למצוא דרכים שתומכים בזה

מטי צרפתי הרכבי: אני קראתי וראיתי דברים שמתייחסים במישרין או בעקיפין

מיקי לוי: מטי, דקה אחת

מיקי לוי:  הנה, אני פותר לך את זה

מיקי לוי:  הייתי שם

תומר וידמן: התמיכה באנרגיה מתחדשת זה בלב המאבק במשבר האקלים

מיקי לוי: זו הכותרת שאנחנו אמורים לחפש?     

מטי צרפתי הרכבי: זה כתוב שם, קראתי וראיתי

מטי צרפתי הרכבי:  אני מזכירה לך שוב שמשרד האנרגיה אמר שאנחנו מפגרים ביעדים

מטי צרפתי הרכבי:  אבל הכול טוב ובסדר

מטי צרפתי הרכבי:  ותודה על הציון שנתת לי

תומר וידמן: אני מתנצל אם זה השתמע ככה

תומר וידמן:  שוב, בחוק ההסדרים הקרוב אנחנו כן מקדמים מגוון רחב של נושאים כדי לסייע בקידום אנרגיות מתחדשות

יובל חיו: האם החלטה 286 בנושא תמחור הפחמן מיושמת? הרי, בסופו של דבר, זה המנוע לתוכנית ההתייעלות באנרגיה

יובל חיו:  אם ההחלטה הזו עומדת במקום, למשרדים אין מקורות לקדם תוכניות בתחום ההתייעלות באנרגיה

יובל חיו:  בוא נאמר את זה בצורה ברורה וחדה

תומר וידמן: שוב, החלטת הממשלה עדיין בתוקף

תומר וידמן:  אבל כמו שאתם יודעים, אין היום מס פחמן

תומר וידמן:  ושוב, אנחנו כמשרד תומכים בשיקוף העלויות החיצוניות

תומר וידמן:  בסוף הכנסת והממשלה יחליטו איך הם רוצים להביא את זה לידי ביטוי מבחינת מיסוי על אזרחי מדינת ישראל

יוראי להב-הרצנו: תומר, אפרופו חוק ההסדרים, אני מבין שיש פה היתר לתחנות הכוח בתל אביב, באשדוד ובחדרה, לחרוג מהיתר הרעלים שאושר על ידי המשרד להגנת הסביבה

יוראי להב-הרצנו:  איך זה עומד בקנה אחד עם המאבק במשבר האקלים?      

תומר וידמן: אני מתנצל שאני לא יודע לענות

תומר וידמן:  אני לא רפרנט אנרגיה     

יוראי להב-הרצנו: אז אולי משרד האנרגיה יענה כי זה כן מופיע בחוק ההסדרים החדש

יוראי להב-הרצנו:  אם תרצי, אפנה אותך גם לסעיף

רונן צור: אנחנו מכירים את הסעיף ואנחנו לומדים את  זה יחד עם משרד האוצר

רונן צור:  אנחנו שותפים למאבק במשבר האקלים וקידום אנרגיות מתחדשות

רונן צור:  בד בבד, צריך לראות שאמינות האספקה במשק נשמרת

רונן צור:  אם נשמח לתת תשובה יותר מדויקת, אם יש צורך

יוראי להב-הרצנו: אם את נאבקת במשבר האקלים אז איך את מאפשרת לחרוג מהיתר הרעלים שאמור להגן גם על בריאות התושבים וגם על כך שהפליטות - - -?     

רונן צור: הסעיף הזה נמצא בדיונים

רונן צור:  כמו שאמרתי, אני חושבת שאנחנו צריכים לראות איך המשק הישראלי, מצד אחד, מפחית פליטות, ומצד שני, משמר את יכולת אמינות האספקה שלו

רונן צור:  אנחנו נמצאים בקשר על זה עם המשרד להגנת הסביבה, שאני חושבת ששותף לנו בראייה הרחבה, ואנחנו נעבוד על הדברים

רונן צור:  אם תרצה, אפשר להרחיב מאוחר יותר

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:   שחר סולר ממינהל התכנון, בזום, בבקשה

שחר סולר: אנחנו במינהל התכנון, כמו משרדי הממשלה, חושבים שמשבר האקלים הוא סוגיה מאוד מאוד חשובה

שחר סולר:  הדיון הזה הוא מאוד חשוב

שחר סולר:  אנחנו פועלים גם בתחומי מיטיגציה ואדפטציה

שחר סולר:  לגבי מיטיגציה באנרגיה - אנחנו נותנים עדיפות להרבה מאוד תוכניות לאנרגיה מתחדשת

שחר סולר:  עדיין צריך לזכור שגם לאנרגיה מתחדשת יש מחיר, בעיקר אם היא באה בשטחים פתוחים

שחר סולר:  המחיר הוא פגיעה בשטחים פתוחים

שחר סולר:   ככל שלא נצליח לדחוף את אותם מתקנים לגגות ולמתקנים קיימים, מצד אחד,  אנחנו  נעשה - - - מבחינת פליטות, ומצד שני, נפגע בשטחים פתוחים, שגם להם יש ערך מעבר לערכים האקולוגיים, חברתיים וכו', גם בהיבטים אקלימיים

שחר סולר:  אבל לגבי העולם הזה של אנרגיה מתחדשת בתחבורה, רוב התוכניות שלנו היום הן תוכניות להסעת המונים ומסילות

שחר סולר:  דגש רב מאוד על התחומים האלה ולא לרכב פרטי

שחר סולר:  בעולמות של אדפטציה, נגר קיבל תשומת לב מאוד משמעותית

שחר סולר:  בשנה-שנתיים האחרונות צוות אחד גדול, שאני הובלתי, במסגרת אחת מהחלטות הממשלה בנושא היערכות לסיכוני שיטפונות והצפות

שחר סולר:  אנחנו מקווים שתקודם החלטת ממשלה, היתה אמורה להתקדם, ושינויים כמובן מעט מעכבים אותנו

שחר סולר:  אבל החלטת ממשלה שגם אמורה להביא תקציב לנושא כדי לספק פתרונות שיהפכו את הנגר והגשם ממפגע למשאב ולהזדמנות לתושבים

שחר סולר:       בעולמות של עליית מפלס פני ים, אנחנו עובדים יחד עם המדענית הראשית של הגנת הסביבה, שאני רואה אותה כאן בזום, חקר ימים ואגמים ומפ"י, כדי לנסות לראות כמה המפלס יעלה ומה אנחנו צריכים לעשות בתכנון כדי להיערך לכך שלא ניקלע בבוא היום למצב שבו בעוד כמה שנים יגידו איך לא נערכנו לזה בזמן ואנחנו מציפים תשתיות וחופים

שחר סולר:  גם בהגנה על המצוקים, ואני מניח שאתם מכירים, יש תוכניות שמבוצעות בפועל בשטח להגנה על מצוקים שגם הם נפגעים יותר מהר בעקבות עליית מפלס פני הים וסערות

שחר סולר:       מבחינת כלי רכב, אני חושב שאפשר לפרט כאן הרבה, אלא שפשוט חבל על זמן הוועדה

שחר סולר:  בגדול, מינהל התכנון שם את הנושא הזה כסוגיה מרכזית

שחר סולר:  יש לנו תוכנית עבודה מסודרת לנושא, ואנחנו בהחלט גם מקדמים דברים, וגם לוחצים, בין היתר, גם על משרדים אחרים כלקוחות, לקבל מהם נתונים כדי שאנחנו נוכל להיערך

יוראי להב-הרצנו: שחר, פורסם בכלכליסט אתמול או שלשום שמינהל התכנון או שהממשלה למעשה בחוק ההסדרים דוחה יעדים להתקנה של קידום אנרגיות מתחדשות, הצבת פנלים סולריים על גגות של מוסדות חינוך, איפוס אנרגטי של מבנים וכו'

יוראי להב-הרצנו:  אתה מכיר דברים או הוראות או הצעות חקיקה בחוק ההסדרים שדוחים יעדים שהוצבו על ידי החלטות הממשלה שעדיין לא הושגו?     

שחר סולר: הכתבה בכלכליסט מתייחסת לעמידה בלוחות זמנים בהחלטות, בין היתר, בנייה מאופסת  אנרגיה

שחר סולר:  המבקר הראה קודם את ריבוי החלטות הממשלה בנושא

שחר סולר:  אנחנו מנסים לראות את התמונה ולהבין מה אנחנו צריכים לעשות כי החלטות שונות מדברות על דברים מאוד מאוד דומים

שחר סולר:  בנושא האיפוס, מה שהיה כתוב שם בכתבה, זה לא שבהסדרים כותבים לא לאפס, אלא פשוט אנחנו מתעכבים עם לוחות הזמנים  כי ניסינו לסנכרן החלטות ממשלה שונות

שחר סולר:  אני מדבר על כמה גופים: משרד האנרגיה, אנחנו, הגנת הסביבה

שחר סולר:  מכינים כרגע RIA, שזו בדיקה רגולטורית

שחר סולר:  כלומר, מה יהיה האימפקט של חובה כזו של איפוס אנרגטי של מבנים

שחר סולר:  מעבר לזה, בעולם שלנו, נדמה לי שזה הכיוון

שחר סולר:   - - -     

יוראי להב-הרצנו: למעשה, אישרת את מה שפורסם בכלכליסט שהוצבו יעדים בהחלטות ממשלה, לא עמדנו בהם, ועכשיו חוק ההסדרים מאפשר להמשיך לא לעמוד בהם ולדחות עוד את היעדים של איפוס ובנייה מאופסת פחמן

יוראי להב-הרצנו:  זה מה שהבנתי מדבריך, תקן אותי אם טועה

שחר סולר: אני התחלתי לקרוא את ההסדרים אבל עוד לא לעומק

שחר סולר:  לא  ראיתי בהסדרים את עניין דחיית האיפוס האנרגטי

שחר סולר:  אני מאשר שרצינו להוביל לאיפוס אנרגטי של מבנים מהר יותר

שחר סולר:  נכון, זה נושא מורכב, ויש לו גם עלות

שחר סולר:  לא רק עלות כלכלית, זה גם התארגנות במשק לאירוע כזה

יוראי להב-הרצנו: שחר, מוצג פה שהעלות של היערכות למשבר האקלים, זולה יותר מהמחיר שנשלם אם לא ניערך לזה

יוראי להב-הרצנו:   זה חוט השני שעובר בצורך להיערכות לכך, וזה שהמשאבים שצריכים להיות מושקעים עכשיו יחסכו לנו הרבה יותר משאבים

יוראי להב-הרצנו:  ואם אתה רוצה דוגמה לדבר שמקבל דחייה בחוק ההסדרים סביב נושא רגולטורי  שלך, אז זה, למשל, פנלים סולריים על גגות מוסדות חינוך

יוראי להב-הרצנו:  אם עכשיו הם צריכים להיות מותקנים עד 2023, מעתה הם יצטרכו לעמוד בזה רק ב-2025

יוראי להב-הרצנו:  למה זה קורה?     

יסמין פרידמן: זה מדיניות של שרים וממשלות לדורותיהן שלא עשו כלום

שחר סולר: אדוני, אתה משכנע את המשוכנעים

שחר סולר:   נראה לי שהרוב של אלו שנמצאים בדיון כאן הם אלו ש - - -

שחר סולר:  אם אתם מדברים על פנלים על בתי ספר, בסוף זה עניין מימוני ולא עניין תכנוני

שחר סולר:  ניתן להקים את הפנלים האלה

יוראי להב-הרצנו: יושב פה רפרנט של משרד האוצר שאומר שבחוק ההסדרים יש דווקא האצה של פתרונות

יוראי להב-הרצנו:  איך זה מתיישב, למשל, עם דחייה של שלוש שנים בכל מה שקשור לבנייה מאופסת אנרגיה?     

מטי צרפתי הרכבי: זה לא רק מימוני

מטי צרפתי הרכבי:  למשל, אי אפשר להקים פנלים על מבנים ישנים שאין להם טופס 4

מטי צרפתי הרכבי:  לכן, אם היתה איזושהי תקנה שאפשר לפטור מטופס 4,  בכפוף לכל מיני הקלות, היה אפשר לקדם התקנה

מטי צרפתי הרכבי:  יש הרבה מאוד בירוקרטיות כשהמטרה היא להרחיב הצבה

מטי צרפתי הרכבי:  לא תמיד יש מכסות זמינות לרשויות המקומיות להקים פנלים על גגות

מטי צרפתי הרכבי:  זה לא רק מימון, זה בעיקר חסמים

יסמין פרידמן: האם יש פה נציגים של משרד הבריאות? הייתי רוצה לשמוע אותם לפני שאני מגיבה

מיקי לוי: יש כאן

מיקי לוי:  היא הבאה בתור אחרי רח"ל

מיקי לוי:  תודה רבה

מיקי לוי:  לא שוכנענו

מיקי לוי:  האם להגיד לך שהמצב לא טוב, שלא מתקינים, שעוד פעם יש דחייה? המצב רע, רע מאוד

יוראי להב-הרצנו: ברור שאף גורם אחד הוא לא אשם או אחראי בלעדי במצב, אבל מה שמטריד אותי זה עצם העובדה שהנציג מציג לנו תמונה שהכול סבבה, שאין בעיה בחוק ההסדרים, ושהכול מתקדם

יוראי להב-הרצנו:  אבל אנחנו מצביעים על ליקויים והוא אומר: אני משוכנע שזה לא בסדר

יוראי להב-הרצנו:  אז למה אתה לא אומר את זה? יש פה ועדה בכנסת שמייצגת את הציבור ואת האינטרסים שלו

יוראי להב-הרצנו:  בואו נצביע על הבעיות

יוראי להב-הרצנו:   כי אני שומע כרגע מהנציגים שיש עבודה בדרך אבל אני לא שומע אתגרים, בעיות, ומה צריך לקרות בתקשורת בין הגופים השונים כדי שנתקדם קדימה

יוראי להב-הרצנו:  ומפה מגיע התסכול, גם של הנציגים שרוצים להתקדם, אבל גם של חברי כנסת שיושבים בדיון אחרי דיון, מבינים מה הבעיות, אבל אין איזושהי מפת דרכים לפתור אותן

מיקי לוי: אנחנו ננסה לחבר את כולם יחד בסיכום הדיון

יסמין פרידמן: יש לנו כמה רעיונות

מיקי לוי: תגידו אותם

מיקי לוי:  כל אחד יגיד אותם

מיקי לוי:  אני אקבל זאת בחפץ לב

מיקי לוי:   גל גלבוע, ראש יחידת התכנון תורה ותרגילים ברשות החירום הלאומית (רח"ל), בבקשה

גל גלבוע: שלום

גל גלבוע:  מאז דוח המבקר, אנחנו מימשנו את ההמלצות

גל גלבוע:  כלל איומי  האקלים שנובעים הוכנסו למפת האיומים

גל גלבוע:  ב-2021, בשנה הקודמת, גם הופץ תרחיש ייחוס למזג אוויר קיצוני

גל גלבוע:  בשנה האחרונה, ב-2022, הפצנו תרחיש ייחוס להצפות ושיטפונות

גל גלבוע:   ב-10 בינואר השנה הפצנו גם את הטיוטה לתרחיש ייחוס לגלי חום, ועד סוף הרבעון נפרסם אותו

גל גלבוע:  עד סוף חציון א' השנה תפורסם גם התפיסה הלאומית לאדפטציה לכל שינויי אקלים, ככל שמדובר כמובן באירועים מתפרצים של מזג האוויר

יובל חיו: מה לוח הזמנים לפרסום תרחיש הייחוס ולסגירה שלו? אני מבין שהפצתם אותו

יובל חיו:  מה נדרש כרגע בתהליך?      

גל גלבוע: מבחינת התהליכים, מתוך שלושת תרחישי הייחוס, שניים כבר פורסמו ואחד יפורסם עד סוף רבעון א', שזה תרחיש הייחוס  לגלי החום

גל גלבוע:  ועד סוף חציון הראשון, אנחנו גם נפיץ את התפיסה הלאומית להתמודדות עם אירועי קיצון מתפרצים שנובעים משינויי האקלים

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  ד"ר איזבלה קרקיס, מנהלת המחלקה לאפידמיולוגיה סביבתית במשרד הבריאות, בבקשה

איזבלה קרקיס: שלום לכולם

איזבלה קרקיס:  אדוני היושב-ראש, תודה על ההזדמנות להציג את התקדמות המשרד בנושא כול כך חשוב

איזבלה קרקיס:  בשנת 2022 משרד הבריאות עבד במלוא הכוח על קידום תוכנית של מערכת הבריאות

איזבלה קרקיס:   נכון להיום אנחנו נמצאים בשלב מאוד מתקדם של טיוטת  התוכנית שפיתחנו על בסיס התייעצות עם משרדי הממשלה השונים שהם רלוונטיים מבחינתנו לשיתופי פעולה בתחומים שונים

איזבלה קרקיס:  היתה גם התייעצות עם אנשי אקדמיה כדי להשתמש במידע וביידע שרלוונטיים לתחומי הבריאות והשפעות האקלימיות

איזבלה קרקיס:  בשיתוף פעולה עם השירות המטאורולוגי, אנחנו גם בונים את העניין של ההערכות המקומיות החשובות ביותר של ההשפעות האקלימיות על תוצאים בריאותיים

איזבלה קרקיס:   הקמת הצוות שמוביל נושא במשרד בצורה ממוסדת, נכונה ורחבה מבחינה מקצועית

איזבלה קרקיס:  בתוכנית שלנו אנחנו מזהים שבעה תחומים עיקריים: אנחנו מדברים על תחום של מזון וביטחון תזונתי כאחד מהתחומים החשובים בנושא שינוי אקלים; בדיקה וחיזוק של מידע בריאותי באותם סוגי תחלואות שידועות היום על פי רמה עולמית בנתונים כלליים שזה תחלואות  מסוגים שונים וגם תמותה שקשורים לשינויי האקלים; חיזוק מחקרים בנושא הוא מאוד משמעותי מבחינת מתן נתונים רלוונטיים במערכת הבריאות; שיתופי פעולה עם קופות חולים ובתי חולים בנושא כלולים בתוך העשייה בתת תחום ספציפי; ההתייעלות האנרגטית של בתי חולים הוא אחד מהתחומים שמערכת הבריאות רואה חשיבות מאוד משמעותית כדי לצמצם את פליטות גזי חממה כחלק מאותה פעילות מדינית בצמצום גזי פליטות חממה

איזבלה קרקיס:  זה נושא נוסף שהוא חשוב מבחינתנו, שזיהינו אותו וכללנו אותו בתוך תוכנית העבודה שבזמן הקרוב תוצג גם להנהלה החדשה של המשרד

איזבלה קרקיס:  אנחנו מקווים שנוכל לאשר אותה עוד לפני הזמן של 2023

איזבלה קרקיס:  מבחינת פעילות, אנחנו גם כן נמצאים בעבודה שוטפת גם עם רח"ל

איזבלה קרקיס:  למשל, לאותו תרחיש ייחוס על גלי חום, שכרגע דובר כאן

איזבלה קרקיס:  אנחנו מהווים פה גורם משמעותי במתן נתונים רלוונטיים ביותר

איזבלה קרקיס:       יש לנו בעיות מאוד משמעותיות בתוכנית הזאת מבחינת תקצוב התוכנית

איזבלה קרקיס:  כרגע לא ראינו התייחסות רלוונטית לתחומים שאנחנו פועלים, ואותה פעילות שאנחנו ביצענו גם במהלך שנת 2022, ומתכננים להמשיך ולבצע גם בשנה הנוכחית ובהמשך הדרך

יוראי להב-הרצנו: כמה תקנים לעובדים שעוסקים במשבר האקלים ובהגנת הסביבה יש במשרד הבריאות? ובאיזה היקף הם עובדים?     

איזבלה קרקיס: לגבי הגנת הסביבה - אין לי נתונים

יוראי להב-הרצנו: במשבר האקלים ובהשפעות הבריאותיות של המשבר הזה

איזבלה קרקיס: אנחנו חטיבת בריאות הציבור

איזבלה קרקיס:  אנחנו עוסקים בתחום של תכנון ובנייה

איזבלה קרקיס:  יש מחלקה שעוסקת בזה

איזבלה קרקיס:  בתחום של תזונה וביטחון תזונתי והמזון, יש לנו נציגים ממחלקות נוספות

איזבלה קרקיס:  אנחנו עוסקים בזה במחלקה לאפידמיולוגיה סביבתית, שאני עומדת בראשה

איזבלה קרקיס:  אבל יחד עם זאת, מדובר פה על מספר אנשים שעוסקים לא רק בנושא שינוי האקלים אלא בנושאים נוספים, וזה מה שחשוב לקחת בחשבון בהערכת צורך נוסף

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  תומר, שמעת שהיא דיברה על תקציב?  תדברו, בבקשה

יסמין פרידמן: אין מי שלא מדבר על תקציב

יסמין פרידמן:  אני מבקשת להתייחס

יסמין פרידמן:  ראשית, רציתי לשאול את משרד הבריאות

יסמין פרידמן:  מהרגע שאני כאן, וזה בערך שנה וחצי, אני מתחננת בפני משרד הבריאות שיפרסמו איזושהי אזהרה על צריכת יתר של  בשר מן החי

יסמין פרידמן:  בכלל מוצרים מן החי,  אבל בטח ובטח בשר

יסמין פרידמן:  אבל לא ראינו שום אזהרה, שום פרסום והסברה על המשמעות

יסמין פרידמן:  הרי משבר האקלים וצריכת מזון מן החי קשורים האחד בשני

יסמין פרידמן:  אנחנו מספר ארבע בעולם בצריכת בקר ומספר אחד בעולם בצריכת עוף

יסמין פרידמן:  זה מטורף

יסמין פרידמן:  זה קשור האחד בשני

יסמין פרידמן:       לא שמעתי שום התייחסות לים

יסמין פרידמן:  אנחנו מדברים שעד 2050 לא תהיה דגה בים

יסמין פרידמן:  זה לא קשור למשרד הבריאות

יסמין פרידמן:  המשמעות של זה היא לא רק שלא נוכל לאכול דגים, יש לזה משמעות רחבה

יסמין פרידמן:  לא קיבלנו התייחסות לכך

יסמין פרידמן:       חשוב לי שנדבר על צמצום זריקת מזון

יסמין פרידמן:  כל שנה נזרק מזון במדינת ישראל ב-20 מיליארד שקלים, ויש לזה השפעות רחבות של הטמנה, אשפה, זיהום אוויר וביטחון תזונתי

יסמין פרידמן:  חצי ממנו ניתן להציל

יסמין פרידמן:  בואו נחסוך בזריקת מזון ואז לא נצטרך להעביר מיליארד שקלים לטובת כרטיסי מזון למשפחות מעוטות יכולות

יסמין פרידמן:  אנחנו בסך הכול צריכים להציל מזון

יסמין פרידמן:       אני בכלל לא מדברת על דיג במכמורת

יסמין פרידמן:  יכולתי להגיד  מיליון דברים

יסמין פרידמן:  אני מיואשת כי זה נראה שכל משרד באמת מנסה, אדוני היושב-ראש

יסמין פרידמן:  ואני גם לא באה אליכם בטענות

יסמין פרידמן:  אתם אנשי המקצוע, אתם צריכים לפעול לפי מדיניות השרים או הממשלה

יסמין פרידמן:  זה נראה שכל משרד באמת  מנסה למצות את המקסימום, אבל האם משרד הביטחון יודע מה נציג רשות החשמל עושה?  חד משמעית לא

יסמין פרידמן:  כאילו אף אחד לא יודע מה השני עושה

יסמין פרידמן:  אין שיתופי פעולה באחד מהנושאים שהכי מאיימים על העתיד שלנו

יסמין פרידמן:  זה אחד מהאיומים הכי גדולים שיש

יסמין פרידמן:       זה לא יכול להיות נושא שהוא על הדרך

יסמין פרידמן:  צריכה לקום ועדה אך ורק לטובת משבר האקלים

יסמין פרידמן:  מעבר לכך, כמו שאתה רואה, אין פה נציג אחד של הקואליציה המכהנת

יסמין פרידמן:  זה רק מראה כמה הם חושבים שזה חשוב

יסמין פרידמן:  במקום לפתוח משרדים מיותרים, שרים בלי תיק, ופתאום יש לנו גם שר העבודה, הייתי מציעה לממשלה הזו לקחת את הנושא הזה ברצינות

יסמין פרידמן:  תקימו משרד למשבר אקלים, יחד עם ועדה

יסמין פרידמן:  זה מספיק חשוב

יסמין פרידמן:  יש את הכסף לזה, אנחנו יודעים

יסמין פרידמן:  אפשר להביא את הכסף עבור זה ולהתחיל לטפל בנושא הזה כראוי

יסמין פרידמן:   מישהו צריך לתכלל את הדבר הזה מלמעלה

יסמין פרידמן:  אני יוצאת מכאן מיואשת, אבל עם רוח קרב

יסמין פרידמן:  אני מתכוונת להמשיך להילחם על זה

יסמין פרידמן:  אני קוראת לכל מי שעתידו חשוב לו,  ובעיקר לבני הנוער ולדור הצעיר: תשמיעו את קולכם

מיקי לוי: יש משרד

מיקי לוי:  השאלה היא כמה הוא מקדיש לנושא משבר האקלים

יסמין פרידמן: אבל אנחנו רואים מחסור בתקציבים, ושאלה לא יודעים מה אלה עושים

יסמין פרידמן:  אין מישהו שמתכלל את זה בצורה ראויה עם התקציבים שראויים לאיום כזה

יסמין פרידמן:   בעיניי, זה אחד האיומים הכי גדולים עלינו

יוראי להב-הרצנו: יסמין כתבה במחברת שלה אבל לא הקריאה, וזו אולי שאלה ספציפית לתומר, לגבי איסור דיג מכמורת בישראל

מיקי לוי: תאמין לי, הוא לא יודע

מיקי לוי:  התעסקתי בזה כסגן שר

מיקי לוי:  אני אגיד לך

יוראי להב-הרצנו: אני יודע

יוראי להב-הרצנו:  נדרש פיצוי לדייגים

יסמין פרידמן: אני הגשתי חקיקה

יוראי להב-הרצנו: הגשנו יחד חקיקה

יוראי להב-הרצנו:  זה מופיע בהסכמים הקואליציוניים

יוראי להב-הרצנו:  השאלה היא מתי סוף סוף זה מקבל פתרון?     

מיקי לוי: אל תדאג

מיקי לוי:  גם כשהייתי בקואליציות לדורותיהן, הכשילו אותי

מיקי לוי:   כמה ספינות דיג נשארו?     

יסמין פרידמן: עשרים

יסמין פרידמן:  אנחנו מדברים על 86 מיליון שקלים פיצוי לעומת נזק של 860 מיליון כל שנה

יסמין פרידמן:  זה רק כספי, אני בכלל לא מדברת על הנזק הסביבתי שבכלל לא מעניין אף אחד

יוראי להב-הרצנו: זה נורא ואיום

קריאה: זה אפילו הרבה פחות

קריאה:  זה 30 מיליון שקל בסך הכול

יוראי להב-הרצנו: נכון

יוראי להב-הרצנו:  והשאלה היא האם זה מקבל ביטוי בתקציב הקרוב

מיקי לוי: לא

מיקי לוי:  אני אגיד לך בדיוק

מיקי לוי:  פקיד הדיג מתנגד  מכיוון ששדות הדיג בדיוק ממופים

מיקי לוי:  עזבו את הנזק של הדגה, בסדר?      

יוראי להב-הרצנו: זה נזק לכדור ולא רק לדגה

מיקי לוי: אם אחת מהמכמורות תגרור צינור גז, הנזק הסביבתי והכלכלי יהיה עצום

מיקי לוי:  אני צועק על זה כבר שבע-שמונה שנים

יוראי להב-הרצנו: ולכן הופתעתי לראות שזה  מופיע שחור על גבי לבן בקווי היסוד ובהסכמים

יוראי להב-הרצנו:  נציג האוצר, האם זה מקבל גם בתקציב המדינה הקרוב עליו אתם עמלים עכשיו, וסוף כל סוף נפטור את מדינת ישראל ואת הסביבה שלנו מהמטרד הבאמת איום ונורא הזה?     

תומר וידמן: יובל נציג הגנת הסביבה יתייחס, ואחר כך אדבר על העניין התקציבי

מיקי לוי: בבקשה במשפט כי אנחנו מכירים את הנושא מקרוב

יובל צלנר: כן, אנחנו מכירים את הנושא

יובל צלנר:  וכמו שציינת, הוא מופיע בהסכמים הקואליציוניים בקווי היסוד

יובל צלנר:  אני אבדוק מול לשכת השרה האם זה עולה בדיוני התקציב מול האוצר כבר בחוק ההסדרים ונעדכן את הוועדה

מיקי לוי: זה מדהים שפקיד הדיג יותר חזק מהשר

מיקי לוי:  מכשיל את זה כבר שש שנים שאני מטפל בזה

איזבלה קרקיס: אבקש להתייחס לעניין שימוש בבשר

יסמין פרידמן: אני אשמח

איזבלה קרקיס: אגף תזונה בחטיבת בריאות הציבור פרסם גם פירמידת מזון, ואחד מהמרכיבים זה הסברה בנושא שימוש בבשר

איזבלה קרקיס:  זה מופיע,  אנחנו שם, ואנחנו מקדמים את זה

יסמין פרידמן: זה לא מופיע באף מקום

יסמין פרידמן:  אף אחד לא יודע

יסמין פרידמן:  אני לא באה אלייך בטענות

יסמין פרידמן:  שנה וחצי ביקשתי לקיים דיון על המשמעות הבריאותית והכלכלית של צריכת יתר של בשר בארץ

יסמין פרידמן:  לצערי, לא הצלחתי לקבל את הדיון הזה מעידית סילמן, שהיתה אז יושבת-ראש הוועדה

יסמין פרידמן:   אני מקווה שהפעם נצליח להביא את זה לדיון כי זה דורש דיון שלם והיערכות שלימה, ותקציבים להסברה נכונה בכל מקום

יסמין פרידמן:  אנשים פשוט לא מבינים מה הם עושים לעצמם

מיקי לוי: חברת הכנסת יסמין, אם דרכך בוועדת הבריאות לא תצלח, אז הוועדה הזו קצת יותר חזקה מוועדת הבריאות

מיקי לוי:  אנחנו ניזום

יסמין פרידמן: תודה רבה

יובל חיו: למעשה, מה שמוצג פה במשרד הבריאות קיים בחלק ניכר ממשרדי הממשלה

יובל חיו:  יש משרד שלקח את הדוח ולקח את המציאות ועכשיו בונה תוכנית, אבל הוא אומר לנו שהוא לא יודע כיצד לתקצב את התוכנית

יובל חיו:  מטבע הדברים, משרד האוצר לא עובד היום עם תקציבים ארוכי טווח, והוא מסתכל על תקציב משרדי בסגמנט של משרד משרד

יובל חיו:  כרגע אין גם דירקטיבה של מדיניות מלמעלה שתחבר את כל הדברים האלה, וגם חסר אותו הגוף שיהיה לו את הסמכויות והיכולת לדבר במונחים של כסף

יובל חיו:  אני לוקח את הדוגמה של משרד הבריאות כי אני חושבת שהיא קיימת פה במשרדים נוספים

יובל חיו:  ברגע שהם יעשו את העבודה הזו, בסוף נישאר עם הרבה עבודות עיוניות מאוד טובות, אבל השאלה היא בסוף איך הן מתחברות לתוכנית כוללת ואיך יוצאת תוכנית שיכולה לצאת אל הפועל

יובל חיו:  כרגע אני משתמש במשרד הבריאות כי הוא דוגמה לסיטואציה הזו

יובל חיו:  ברגע שהיא אומרת: הבעיה העיקרית של כל מה שאמרתי עד עכשיו  היא שאנחנו לא יודעים להגיד איך נתקצב את זה, אז אנחנו נשארנו בנקודת הזינוק

מיקי לוי: חבר הכנסת להב הרצנו, בבקשה

יוראי להב-הרצנו: קודם כול, אני רוצה להודות לך על שהעלית את הדיון הזה לסדר-היום

יוראי להב-הרצנו:  אני קיוויתי שהדיון הזה יהיה בכלל באודיטוריום כי להערכתי 120 חברי כנסת צריכים לשבת בדיון הזה ולא רק ארבעה, ולא  רק ממפלגה אחת

יוראי להב-הרצנו:  זה לא נושא מפלגתי, זה לא נושא של אופוזיציה וקואליציה

יוראי להב-הרצנו:  זה האתגר הכי גדול שמאיים עלינו ועל היכולת שלנו להמשיך לקיים חיים על פני כדור הארץ

יוראי להב-הרצנו:  זה מציב אולי את האיום  הכי חמור על הביטחון הלאומי של ישראל

יוראי להב-הרצנו:  ולא רק על מי שמתהלך כרגע כאן, אלא גם  על בני הדורות הבאים, שאנחנו פשוט גוזלים מהם את העתיד שלהם

יוראי להב-הרצנו:        לא ארחיב על העובדה שישראל היא מדינה קטנה

יוראי להב-הרצנו:  אבל היא לא קטנה בפליטות שהיא מייצרת

יוראי להב-הרצנו:  השורה התחתונה היא שצריך חוק אקלים רחב

יוראי להב-הרצנו:  הממשלה הקודמת קידמה חוק אקלים בקריאה ראשונה

יוראי להב-הרצנו:  יש לי הצעה שהיא מעט או הרבה יותר רחבה

יוראי להב-הרצנו:  היא שמה דגש לא רק על היעדים, שהם יותר שאפתניים, אלא בעיקר על המנגנון

יוראי להב-הרצנו:  צריך לוודא שמוקמת פה מועצה לאומית במשרד ראש הממשלה למשבר האקלים, ששולחת את זרועותיה לכל משרדי הממשלה בדמות חשבי אקלים, שיש להם גם שיניים ושהם מוודאים שהתוכניות שהמשרדים מייצרים מתכתבות עם היעדים שקובעת הכנסת

יוראי להב-הרצנו:       אני שמח לראות שבקווי היסוד של הממשלה הזו יש התחייבות מפורשת לקדם חוק אקלים מעט יותר שאפתני

יוראי להב-הרצנו:  אבל אני חוזר ואומר שהדגש צריך להיות במנגנון אגרסיבי, יש יגידו אסרטיבי, שיוודא שהיעדים אכן ממומשים

יוראי להב-הרצנו:  כי אחרת אנחנו נישאר עם כוונת טובות ועם רצון של כל אחד מהצדדים  לעשות את המיטב, אבל זה לא מתכנס לכדי פעולה נחושה

יוראי להב-הרצנו:  אני מזמין את הממשלה לקחת את ההצעה שלי, וסיכמתי עם השרה לשעבר זנדברג שאנחנו נרחיב את החוק שעבר, בחוק הרוח שאני הצעתי, כי מדינת ישראל מוכרחה לקבל חוק אקלים חזק

יוראי להב-הרצנו:      אני רוצה להתייחס למה שקורה בחדר ליד בוועדת חוקה כי נושא ההפיכה המשטרית לא עלה פה על השולחן

יוראי להב-הרצנו:  ברור שלחיזוק רשות מבצעת אחת יש השלכות דרמטיות והרסניות על הסביבה

יוראי להב-הרצנו:  לביטול עילת הסבירות, לכריתת הענף של המשפט המינהלי, לחיזוק הרשות המבצעת, ורק אותה, על חשבון הרשויות האחרות, יש משמעות הרסנית על הסביבה ועל היכולת לשמור על האינטרס הציבורי, על החופים שלנו, על משאבי הטבע שלנו, על תוכניות בנייה הרסניות שלא מאזנות את הצורך לבנות ולפתח ואת הצורך לשמור ולהגן על הסביבה שלנו

יוראי להב-הרצנו:  לכן, יש לכנסת הזו הרבה מאוד אתגרים

יוראי להב-הרצנו:  אני אופטימי מטבעי

יוראי להב-הרצנו:  אנחנו כאן כדי להיאבק כדי שהממשלה והמדינה יעשו יותר למען הגנת הסביבה ומשבר האקלים

יוראי להב-הרצנו:  האתגרים הם רבים והם מיותר מדי כיוונים, לא רק מבחוץ, אלא גם מבפנים

מיקי לוי: האיומים מבית הם גדולים

מיקי לוי:  ואם לא ייעשה מעשה, הם מסכנים את הדורות הבאים גם בנושא הזה

מיקי לוי:  לגבי עליית פני הים - אני לא יודע מי רכש דירה קרוב לחוף הים, אבל שיחשוב פעם נוספת

מטי צרפתי הרכבי: קיסריה זה קרוב לים

יסמין פרידמן:   אתה רואה למה טוב לגור בבאר שבע?     

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, יש פה איזשהו פיל

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מבקש מגורמי המקצוע להתייחס אליו כי כל גורמי המקצוע באשר הם מתנגדים להפיכה המשטרית הזו

יוראי להב-הרצנו:   אבל ביחס למשבר האקלים והגנת הסביבה, זה אולי אחד מהתחומים הכי פגיעים, ולהפיכה שקורית פה בחדר לידנו, ממש בזמן שאנחנו דנים פה, יש השלכות באמת הרסניות לגבי הסביבה שאף אחד לא מעלה אותן מספיק

מיקי לוי: תודה

מיקי לוי:  מטי, בבקשה

מטי צרפתי הרכבי: אדוני היושב-ראש, תודה

מטי צרפתי הרכבי:  תודה רבה גם על דוח ביקורת

מטי צרפתי הרכבי:  תודה גם  לכל משרדי הממשלה שעושים כמיטב יכולתם

מטי צרפתי הרכבי:  לא אוסיף על דברי חבריי

מטי צרפתי הרכבי:  אני חושבת שעולה כאן זעקה גדולה מאוד

מטי צרפתי הרכבי:  מדינת ישראל צריכה להתבייש שאלה ההישגים שלה ואלה ממצאי הביקורת

מטי צרפתי הרכבי:  אנחנו מתנהגים כאילו אין מחר

מטי צרפתי הרכבי:  ואם אנחנו רוצים להשאיר כאן מקום ראוי לנכדים ולנינים שלנו

מטי צרפתי הרכבי: , אנחנו צריכים מייד להיקרא לדגל ולעשות מעשה

מטי צרפתי הרכבי:  כמו יסמין, גם אני מצטערת שמתוך תשעת חברי ועדת ביקורת, שישה הם חברי קואליציה, ואף אחד מהם לא מצא לנכון להגיע לדיון החשוב הזה

מטי צרפתי הרכבי:  יש לי הרבה דברים לומר אבל אקצר

מטי צרפתי הרכבי:  הממשלה הנוכחית ביטלה עכשיו את המס על החד-פעמי

מטי צרפתי הרכבי:  היא רוצה לבטל את ההקלות בייבוא רכב חשמלי

מטי צרפתי הרכבי:  מדובר בהרבה דברים שהיו יכלים לסייע, אבל זה כנראה לא מעניין

מטי צרפתי הרכבי:       אני רוצה לסיים בציטוט: "בשעה שברא הקדוש ברוך הוא את האדם הראשון, נטלו והחזירו על כל אילני גן עדן ואמר לו: ראה מעשיי, כמה נאים וכמה משובחים הם, וכל מה שבראתי, בשבילך בראתי

מטי צרפתי הרכבי:  תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי שאם קלקלת אין מי שיתקן אחריך"

מטי צרפתי הרכבי:  ( קהלת רבא ז')

מטי צרפתי הרכבי:   לצערי, אנחנו לא מתנהגים כך

מטי צרפתי הרכבי:  זו זעקה אמיתית שעולה משולחן הוועדה הזה

מטי צרפתי הרכבי:  תודה רבה, אדוני היושב-ראש, שבחרת לקיים את הדיון הזה

מיקי לוי: תודה רבה, מטי

מיקי לוי:  הדובר הבא הוא ניר סתיו מהשירות המטאורולוגי

מיקי לוי:  בוא, תפחיד אותנו עוד יותר

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  נציגת משרד הביטחון, בבקשה

חגית אורן מוסט: אדוני היושב-ראש, שלום

חגית אורן מוסט:  שמי חגית, ראש חטיבת תכנון באגף התכנון במשרד הביטחון

חגית אורן מוסט:  יחד איתי ראש ענף תכנון אסטרטגי בהגנת הסביבה מצה"ל

חגית אורן מוסט:  שנינו נחלוק בכמה  דקות שתקציבו לנו

חגית אורן מוסט:  מערכת הביטחון הפנימה את גודל האירוע כבר כמה שנים, אבל החליטה סוף-סוף גם לעשות מעשים

חגית אורן מוסט:  שנת 2022 היתה באמת סימן של התקדמות מאוד מאוד משמעותית

חגית אורן מוסט:  המבקר, גם בהמשך לדוח הביקורת, וגם בהמשך לדיווח שנתנו לכם באמצע השנה, אחד הדברים המרכזיים שהבנו זה שבאמת יש הרבה מאוד פערי ידע

חגית אורן מוסט:  אחד הדברים המרכזיים שנעשו זה לימוד ממה שעשו צבאות מרכזיים בעולם, שעשרות שנים מתקדמים מולנו, ובעיקר: ארצות הברית, בריטניה, ניו זילנד, מאקלימים שונים ומאזורים שונים

חגית אורן מוסט:   גובש איזשהו דוח תובנות מאוד מאוד מרכזי

חגית אורן מוסט:  צה"ל והאגף האסטרטגי, יחד עם השירות המטאורולוגי, גיבש איום ייחוס אקלימי שמסתכל גם על 2030 ו-2050 במתארים שונים

חגית אורן מוסט:  הדירקטיבה שקיבלנו היא להתעסק בעיקר באדפטציה כי יש הבנה שמערכת הביטחון צריכה לדעת להתנהל ולנצח בכל מתאר אקלימי, וזו הדירקטיבה הכוונה

חגית אורן מוסט:       גובשה מפת דרכים משותפת לנו ולצה"ל

חגית אורן מוסט:  היא אושרה על ידי מנכ"ל משרד הביטחון והוצגה לרמטכ"ל הנכנס

חגית אורן מוסט:   היא מגבשת איזושהי מטרת על, יעדים ארוכי טווח, ואיזושהי מדיניות שמסתכל הרבה מאוד שנים קדימה על כלל המתארים ועל כלל הפעילויות שרלוונטיות למערכת

חגית אורן מוסט:  התחילו עבודות מטה ברמה קצת יותר פרטנית, אם זה בהיבט התשתיות, תשתיות אנרגטיות, ובהיבטים גאו אסטרטגיים

חגית אורן מוסט:  כל מיני גופים שרלוונטיים מאוד מאוד בעשייה התחילו לעשות איזושהי עבודה  למפות את תחומי האחריות שלהם ואת ההיערכות שלהם בהיבטי מיטיגציה ואדפטציה

חגית אורן מוסט:       אחד הדברים הכי מרכזיים שגם הוטמע זה הכשרה ולמידה, גם בימי עיון ייעודיים, כדי להטמיע ולחלחל את ההבנה ואת הצורך, ושכל המערכת צריכה לדעת ולהתעסק, כי זה נוגע לכל אחד מהמרכיבים שכלולים בה

חגית אורן מוסט:       בנוסף, שיתופי פעולה לאומיים ובין-לאומיים

חגית אורן מוסט:   יש לנו שיח גאו אסטרטגי עם מספר מדינות בנושא הזה

חגית אורן מוסט:  אנחנו לא נפרט אותן פה

חגית אורן מוסט:  והדבר הכי מרכזי הוא שכרגע מערכת הביטחון העמידה תקציב ייעודי ממקורותיה, בעיקר בשביל הלימוד והמיפוי

חגית אורן מוסט:  אם שנת 2022 היתה למידה והעמקה, שנת 2023 הוגדרה כשנת המעשה

חגית אורן מוסט:  יש תוכניות עבודה סדורות שמתייחסות לאיך מיישמים את מפת הדרכים, כשהתכלית היא כמובן לעמוד בהחלטת הממשלה שבסוף שנת 2023 יש תוכנית רב שנתית שמתייחסת לכל ההיבטים

חגית אורן מוסט:  אנחנו מדברים על הרבה מאוד סקרים: סקרי תשתיות, סקרי אמל"ח, וסקרים בתחומים נוספים

חגית אורן מוסט:  אשמח לתת לנציג צה"ל להתייחס, ברשותך

יעקב לנדוי: שלום

יעקב לנדוי:  אני יעקב לאנין, אגף התכנון בצה"ל

יעקב לנדוי:  אנחנו רואים את זה בראייה שלימה ושזה גם היערכות לתחום המיטיגציה, אדפטציה, וסיוע למאמץ הלאומי

יעקב לנדוי:   לגבי אדפטציה – אנחנו בעיקר בוחנים את היכולת שלנו להיות ברציפות תפקוד מול כל האיומים האפשריים בראייה אקלימית

יעקב לנדוי:  אנחנו יוצאים בסקרים לבסיסים שהם חשובים לנו בראייה של רציפות תפקוד, ואני לא אגיד פה כמה בסיסים כאלה

יעקב לנדוי:  מדובר במספר תחומים: גם היערכות לשריפות, לניקוז שיטפונות, מערכות אנרגיה, תכנון סביבתי

יעקב לנדוי:  בכל אחד מהם  אנחנו עושים סקר ולומדים את המשמעויות ואת הפערים ומכניסים לתוכנית עבודה שנתית ורב שנתית

יעקב לנדוי:  המימוש יהיה בהתאם

יעקב לנדוי:  בתחום המיטיגציה אנחנו ממשיכים את המאמצים שלנו להתקנת אתרים  PV במחנות צה"ל, וגם על גגות

יעקב לנדוי:  עשינו תוכנית אסטרטגית להקמת תחנות PV גם על הקרקע

יעקב לנדוי:  נציג זאת בקרוב למשרד האנרגיה כבר בחודש הבא

יעקב לנדוי:  אנחנו - - - נגה

יעקב לנדוי:  זה גם מאמץ מאוד מרכזי שיכול לאפס את כל הצריכה של צה"ל ב-100% לאנרגיות ירוקות כבר ב-2030 - 2050

יעקב לנדוי:       במאמץ הלאומי אנחנו בעיקר משתפים פעולה עם המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, עם השרות המטאורולוגי

יעקב לנדוי:  אנחנו מדברים על שימוש באמצעים כמו מחשבי על ואמצעים נוספים, אני לא רוצה לפרט בדיוק איזה, שיכולים לתרום למאמץ הלאומי לחיזוי

יעקב לנדוי:  ואנחנו גם בפיקוד העורף בכל נושא ההיערכות לחירום, הכשרות ויכולות שפיקוד העורף צריך בעת אירוע

מטי צרפתי הרכבי: אדוני היושב-ראש, אני מתנצלת שאני צריכה לצאת

מטי צרפתי הרכבי:  משרד החינוך חסר לי פה

מטי צרפתי הרכבי:  בסוף זה: חינוך, חינוך, חינוך

מטי צרפתי הרכבי:  אולי באחד הדיונים העתידיים שווה לשמוע מה עושה משרד החינוך בחינוך הדור הצעיר

מיקי לוי: לא תאמיני, הגיעה נציגה שהיא אולי יותר חזקה ממשרד החינוך, נציגת פעילי הנוער

מיקי לוי:  היא  הגיעה במיוחד וניתן לה לדבר

מיקי לוי:  היא אולי תציג את הצד החינוכי

מיקי לוי:        נציג משרד החקלאות, בבקשה

גדעון טופורוב:  ההיענות בחקלאות לנושא האקלים גם היא מאוד גדולה

גדעון טופורוב:  לחקלאי לא צריך להסביר מה המשמעות של אירועי אקלים, כמו: החורף החם שיש היום או  חוסר רציפות בגשמים, כמות הגשמים הנמוכה

גדעון טופורוב:  המשרד גם עוסק בזה הרבה מאוד שנים

גדעון טופורוב:  עוד לפני הדוח היתה לנו עבודה מסודרת עם השירות המטאורולוגי,  וכמובן עם המשרד להגנת הסביבה לניתוח הסיכונים

גדעון טופורוב:  מאז הדוח עלינו שלב ויש לנו מתודולוגיה של הערכת סיכונים

גדעון טופורוב:   בחרנו גידולים מרכזיים, הרחבנו את הסקר של השלכות אקלימיות ודרכי פעולה אפשריות כדי לקבל מידע מהציבור

גדעון טופורוב:  אנחנו עוסקים במודלים של השפעות אקלימיות על גידולים חקלאיים והשפעות כלכליות כדי לתת כלים, מצד אחד, לחקלאים, ומצד שני, למקבלי ההחלטות

גדעון טופורוב:  התקציבים לכל הדברים האלה הם כן תקציבים שנמצאו בתוך המשרד

גדעון טופורוב:  גם להערכת הסיכונים וגם הגדלה משמעותית של תקציבים למחקר כדי למצוא פתרונות

גדעון טופורוב:  אני אומר "פתרונות" כי אני חושב בראש של התמודדות עם משבר האקלים, אבל זה גם הפחתת פליטות גזי חממה

מיקי לוי:   סמנכ"ל משרד החקלאות, בבקשה

אורי צוק בר: תודה רבה

אורי צוק בר:  נאמר פה גם על שיתופי פעולה בין-משרדיים

אורי צוק בר:   יש לנו שיתוף פעולה מצוין עם המשרד להגנת הסביבה ומשרדים נוספים, וגם עם המל"ל, ועם הרבה גורמים בממשלה, על מנת לחפש פתרונות, להשקיע בתחום ההתמודדות עם שינויי אקלים

אורי צוק בר:  אנחנו גם בוחנים - - -     

יסמין פרידמן: אני אשמח לדוגמה אחת לשיתוף פעולה בין משרד החקלאות למשרד לאיכות הסביבה, אחת

אורי צוק בר: אני אתחיל, ואני אשמח  שנוגה תוסיף

אורי צוק בר:  אנחנו עובדים ביחד

אורי צוק בר:  גם לכנס האקלים הכנו כמה דברים

יסמין פרידמן: אני מכירה את כל מה שהכנתם

יסמין פרידמן:  מה יושם מזה? אפס

יסמין פרידמן:  סליחה שאני - - -     

מיקי לוי:   בואי נשמע

מיקי לוי:  אני מבין את הרוגז שלך, אבל בואי נכבד את הסמנכ"ל

אורי צוק בר: אנחנו עושים עבודה משותפת על תוכנית יישום של פעולות שאפשר לעשות על מנת להפחית גזי חממה וגם לנושא האדפטציה

אורי צוק בר:  אנחנו עושים עבודה של הערכת סיכונים, וגדעון דיבר עליה, וגם עבודת כימות  וניתוח של פעולות שאפשר לעשות על מנת להפחית

אורי צוק בר:  אנחנו עושים יחד עם האו"ם בתהליך "גלאם", במימון בעיקר של המשרד להגנת הסביבה

אורי צוק בר:  יש השתתפות קטנה שלנו

אורי צוק בר:  בודקים את כל מערכות החי

אורי צוק בר:  דובר פה קודם על בעלי החיים

אורי צוק בר:  בודקים את כל השרשרת של מערכת הגידול מהחי על כל השלבים שלה, מה בדיוק ההשפעות על הסביבה

יסמין פרידמן: כן, רק שהמשלוחים החיים, שזה הדבר הכי מזהם, רק עולים ועולים כל שנה בחסות משרד החקלאות

מיקי לוי:   רגע, תנו לו לסיים

מיקי לוי:  אני עומד על זכותו

אורי צוק בר:  - - - גם המלצות לפי מודל בין-לאומי שהם עושים בכל המדינות

אורי צוק בר:  ענף הרפת בישראל הוא בין הענפים היעילים מבחינת האקלים כי תנובות הפרה הישראלית,  יחסית לכל העולם, הן מאוד גבוהות

אורי צוק בר:  ולכן, - - - הנובע לליטר חלב או ליחידת ייצור הוא הרבה יותר נמוך ביחס למקומות אחרים בעולם

אורי צוק בר:  מבחינת בשר, ייצור הבשר בישראל הוא יחסית קטן

אורי צוק בר:  חלק גדול מהבשר שלנו מיובא

אורי צוק בר:  בהחלט יש מקום לעשות גם פעולות בצד של הצריכה על מנת לתת מינונים יותר סבירים ולא להגיע לכמויות מעבר כמו ארצות הברית

מיקי לוי:   תודה רבה

מיקי לוי:  אני מבקש להבין למה לא העברתם תגובה למשרד מבקר המדינה

מיקי לוי:  אם יש לכם תגובה מוכנה ותשלחו אותה ומדובר בתקלה טכנית, אני אשמח

אורי צוק בר:   למיטב זכרוני, הייתה תגובה

אורי צוק בר:  זה היה לפני שנה וחצי

יובל חיו: לא, לא מדובר בתגובה לדוח

יובל חיו:  על פי חוק מבקר המדינה אתם צריכים להעביר את ההחלטות של הוועדה לתיקון ליקויים

יובל חיו:   זו הוראת חוק - 105 יום לאחר פרסום הדוח

יובל חיו:  לא התקבלה שום תגובה מצידכם

אורי צוק בר: אני אבדוק את זה

יסמין פרידמן:   הם גם היו אמורים לתקן תקנות משנת 2018, וזה לא קרה

מיקי לוי: אני מבקש שמשרד החקלאות יעביר למשרד מבקר המדינה כי המשרד עובר על חוקי המדינה, ולא ראוי שזה יהיה

מיקי לוי:   שנית, אני פונה באופן אישי למשרד האנרגיה ולמשרד החקלאות

מיקי לוי:   אני לא מדבר איתכם עכשיו על זה שתלכו ותטפלו  בגריטת אותן ספינות דיג

מיקי לוי:  לקח לי בערך שנה וחצי לגרוט 11 או 16  ספינות

מיקי לוי:  הן אמורות לדוג בשדות דיג מסומנים

מיקי לוי:  אם מישהו ירצה לקבל כסף ממשרד האוצר ולרדת מהכביש, מה שנקרא, אני מניח שיימצא הכסף

מיקי לוי:  זה לא בשמיים

מיקי לוי:  אבל מה כן בשמיים? רק ההסכמות בין שני המשרדים האלה

מיקי לוי:  משרד האנרגיה,  תחשבו מה יקרה אם יהיה נזק לאחד מצינורות הגז בגלל שאותן ספינות גוררות את המכמורות על קרקעית הים, והן לא נמצאות תמיד בתוך שטח או בתוך מפת הדיג שהן אמורות לדוג

מיקי לוי:  הן יוצאות החוצה

מיקי לוי:  היה שלב מסוים שעקבתי אחריהן

מיקי לוי:  ההסבר הוא פשוט:  משרד האנרגיה, שלושה וחצי מיליון שקל GPS על כל ספינה

מיקי לוי:  אפשר לתת את המעקב  לאחת מתחנות המשטרה שממילא מחזיקות מוקד מסביב לשעון

מיקי לוי:  ואם אני לא טועה, גם החברה להגנת הטבע מחזיקה מוקד חירום שכזה

מיקי לוי:  אני חייב לציין את יובל שר האנרגיה הקודם שהביא את הכסף

מיקי לוי:  נתקלנו  בפקיד הדיג שעצר את כל המהלך הזה

מיקי לוי:   אני אומר לכם, אם יהיה נזק לאחד מצינורות הגז, ועזבו את הנזק הכלכלי, הנזק הסביבתי של ירידה ותיקון יהיה אדיר

מיקי לוי:  קחו את זה

מיקי לוי:  אני כשלתי בזה

מיקי לוי:  אני מודה, שש שנים לא הצלחתי

מיקי לוי:  לא הצלחתי ממקום מושבי כחבר כנסת באופוזיציה

מיקי לוי:  נסו לטפל בזה

מיקי לוי:  זו בקשה אישית

מיקי לוי:  תרצו, תעשו את זה

מיקי לוי:  אבל אתם חייבים - - -      

יוראי להב-הרצנו: שאלה אינפורמטיבית קצרה למשרד החקלאות כי הוא חי גם על כל מיני סוגים של דשנים מזהמים

יוראי להב-הרצנו:   מה  הם היעדים להפחתת פליטות של משרד החקלאות? אני מעריך שיש יעדי על

יוראי להב-הרצנו:   מה הם יעדי הביניים? איך המשרד פועל להגיע לאותם יעדים להפחתת פליטות מדשנים ומחומרים אחרים שפולטים הרבה מאוד זיהומים לאוויר?     

אורי צוק בר: מילה על ספינות הדיג

אורי צוק בר:  בסך הכול נשארו היום 16 ספינות  אחרי גריטת הספינות

אורי צוק בר:   הן משתמשות  ב-50% מהשטח של המים הריבוניים

אורי צוק בר:  זאת אומרת, יש  אזורים שאסור להן לדוג, והן לא דגות בהם, ויש חודשיים בשנה שאסור להן בכלל לצאת לדיג

מיקי לוי: נכון, כי הדגה משריצה

מיקי לוי:  האמן לי, עשיתי חצי דוקטורט על העניין הזה

מיקי לוי:  זכרתי שיש 16 ספינות

מיקי לוי:  אני אומר לך באחריות לאור תפקידיי הקודמים, הבעיה היא שהן חורגות משדות הדיג

מיקי לוי:  יום אחד יהיה נזק בגרירת המכמורות על קרקעית הים

מיקי לוי:  אני כבר לא מדבר על הנזק הסביבתי שבו הורגים צבים, דגים, וגוררים אלמוגים, שזה נורא ואיום בעיניי

מיקי לוי:  אבל אם יהיה פיצוץ בצינור גז, מדינת ישראל תשלם מחיר כבד מאוד בנזק סביבתי, כבד מאוד

אורי צוק בר: אני אעביר עדכון לוועדה איפה עומד נושא ה-GPS

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אני ממש מודה לך

יוראי להב-הרצנו:   ולשאלתי לגבי הפליטות?     

אורי צוק בר: לגבי ההפחתה - אנחנו נצמדים ליעדים שהוגדרו גם בחוק האקלים

אורי צוק בר:  ככל שיהיו גם עדכונים בהחלטות הממשלה, אנחנו נפעל לפיהם

יוראי להב-הרצנו: אבל אין חוק אקלים, אדוני

אורי צוק בר: אנחנו פועלים גם בנושא דשנים

יוראי להב-הרצנו: האם למשרד החקלאות יש יעדים להפחתת פליטות?     

אורי צוק בר: יש בתוכנית העבודה צעדים, גם בתוכנית היישום - - -     

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח אם תוכל להעביר לוועדה

מיקי לוי: תגיש שאילתה לשר החקלאות

מיקי לוי:  אני ממש מודה לך

מיקי לוי:  סמנכ"ל רשות החדשנות, בבקשה

חנן ברנד: נעים מאוד

חנן ברנד:  אדוני היושב-ראש, דיברנו פה המון על המשבר העולמי ועל החשש הגדול

חנן ברנד:  אנחנו ברשות החדשנות מסתכלים קצת גם על ההזדמנות

חנן ברנד:  אנחנו רואים פה הזדמנות גדולה לכלכלת ישראל להפוך להיות מובילה עולמית בנושאים כמו: פתרון משבר האקלים, טכנולוגיות, מענה לאתגרים עולמיים וביקוש גובר לטכנולוגיות שיפחיתו פליטות, הן במישור המיטיגציה והן במישור האדפטציה, והיכולת של ישראל להוביל באמת ברמה הבין-לאומית

חנן ברנד:  כחלק מזה באמת החלטת ממשלה 544, שקידמנו יחד עם משרדי ממשלה נוספים פה, שבמרכזה עידוד חדשנות טכנולוגית למאבק בשינויי האקלים

חנן ברנד:  תקציב של 3 מיליארד שקל שיוקצה בשנים הקרובות לטכנולוגיות בנושאים האלה

חנן ברנד:       בדוח המבקר נאמר שכ-4% מההשקעות שלנו בשנת 2018 הלכו לתחומי האנרגיה, מים, סביבה וקיימת

חנן ברנד:  אני שמח לומר שבשנה שעברה הגענו לסדר גודל ש-16% מתקציב הרשות הלך לעולמות האלה של טכנולוגיות שמפחיתות פליטות

חנן ברנד:  דוח משותף שהוצאנו יחד עם עמותת פלאנטק הראה שיש היום כ-700 חברות שפועלות בתחום, ואחת מכל שבע חברות שקמו ב-2022 היתה חברת אקלים

חנן ברנד:  אנחנו רואים שחבר'ה, שבעבר הקימו חברות סייבר ופינטק, היום רוצים  לפתור את המשבר הזה ולמצוא טכנולוגיות בנושא הזה

חנן ברנד:   קרוב ל-1

חנן ברנד: 5 מיליארד דולר הושקע מהשוק הפרטי בטכנולוגיות בנושא הזה בשנה האחרונה

חנן ברנד:  אנחנו הקמנו שמונה חממות מאז 2018 בתחומים האלה בכל רחבי הארץ: חממה בכרמיאל בנושא תעשייה מקיימת, חממה בתחום החקלאות במשגב, שתי חממות פודטק שהמרכז שלהם הוא בשר אלטרנטיבי שגם פותר חלק מהבעיה הזו

חנן ברנד:       כשאנחנו מדברים על האתגרים, עליהם גם אתם דיברתם, אז זה כל נושא מסחור הידע

חנן ברנד:  יש המון המון ידע באקדמיה הישראלית בנושאי האקלים

חנן ברנד:  אנחנו עובדים מאוד משמעותי על תקצוב וכסף שיוצא

חנן ברנד:  היו לנו כמאה פרויקטים בשנים האחרונות כדי להוציא ידע אקדמי ולהפוך אותו לחברות אמיתיות שיפתרו את משבר האקלים

חנן ברנד:        דיברנו פה על שיתוף פעולה

חנן ברנד:  חשוב לנו שהטכנולוגיות האלה לא יצאו ישר לארצות הברית או לאירופה אלא שבאמת יהיה להם ניסוי בישראל, וכחלק מזה שיתוף פעולה עם כל המשרדים שנמצאים פה, פחות או יותר

חנן ברנד:  יש לנו פיילוטים משותפים כך  שהטכנולוגיות האלה יוטמעו ויופעלו בישראל

חנן ברנד:  השקענו מעל 60 מיליון שקל בשנתיים האחרונות בפיילוטים בנושא משבר האקלים

חנן ברנד:      הנושא האחרון הוא מיצוב בין-לאומי

חנן ברנד:  זו באמת הזדמנות של ישראל להוביל ברמה הבין-לאומית

חנן ברנד:  ראינו את זה ב- COP 27 בשארם א-שייח

חנן ברנד:  כל משרדי הממשלה היו שם ושיתפו פעולה, ובאמת קיבלנו שם במה מאוד משמעותית להראות את הטכנולוגיות הישראליות ואיך ישראל כן עוזרת

חנן ברנד:  מעבר לבעיות הגדולות, גם לנסות לפתור את הנושא הזה ברמה העולמית

חנן ברנד:      	דיברו פה על מס הפחמן

חנן ברנד:  חשוב לי להגיד שהאיחוד האירופי הטיל מכס פחמן, בדצמבר החוק הזה עבר

חנן ברנד:  כך שאם לא יהיה לנו מס פחמן ואם לא נתייחס לזה, יצואנים ישראלים וחברות שינסו להביא את הטכנולוגיות והייצור שלהן לתוך האיחוד האירופי יחטפו מכס מאוד חזק

חנן ברנד:  בעינינו זה איזשהו אתגר לכלכלה הישראלית, וגם אליו צריך להתייחס

חנן ברנד:  תודה

מיקי לוי: תומר, שמעת מה הוא אומר? זה יפגע ביצואנים

תומר וידמן: אנחנו מכירים את הנושא

תומר וידמן:  כמו שאמרתי, משרד האוצר תומך בשקלול  העלויות החיצוניות

תומר וידמן:  נושא מס הפחמן באיחוד האירופי והגבלת הייצוא בהקשר הזה, הוא נושא מוכר, ואנחנו תומכים

קריאה: איך התמיכה באה לידי ביטוי?     

תומר וידמן: שוב, אנחנו כמשרד יכולים לסייע למשרדים השונים בקידום המדיניות

תומר וידמן:  בסוף זו צריכה להיות מדיניות השרה להגנת הסביבה והמשרד להגנת הסביבה, ומשהו שיחוקק בכנסת

תומר וידמן:  אנחנו יכולים להביע את העמדה המקצועית שלנו והעברתי אותה כמה וכמה פעמים

יובל צלנר: חשוב לציין בהקשר מיסוי פחמן שזו דווקא סמכות שר האוצר לקבוע את המס בצו של שר האוצר

יובל צלנר:  בנושא מס הגבולות, ה-CBAM באיחוד האירופי, צודק נציג רשות החדשנות

יובל צלנר:  באוקטובר 2023 תהיה חובה לארבעה סקטורים, כשאחד מהם הוא סקטור הדשנים, לדווח על תחולת הפחמן במוצרים, ומשנת 2026 לשלם על כל טון פחמן לאיחוד האירופי לפי התעריף של האיחוד האירופי של מס פחמן, שעומד היום על 88 יורו לטון

יובל צלנר:  זה בהחלט משהו שאנחנו צריכים להיערך אליו, ויפה שעה אחת קודם

מיקי לוי: זה פשוט מטורף, זה כסף שזורקים למצולות האוקיינוס

מיקי לוי:   כול כך הרבה דברים ניתן לעשות בכסף הזה

מיקי לוי:  ננסה להתייחס לזה בסיכום

מיקי לוי:       הנושא הזה הוא כבד

מיקי לוי:  זה נושאת מטוסים

מיקי לוי:  אנחנו לא נעזוב אותו

מיקי לוי:  יש כאן הרבה משתתפים וכנראה שלא אספיק להקיף את כולם

מיקי לוי:  אבל אני מחויב לכמה ואני מתחייב לאלה שלא דיברו  שהם ידברו בפעם הבאה

מיקי לוי:  אנחנו עוד מעט נסגור שעתיים

מיקי לוי:         	המדען הראשי של משרד הטכנולוגיות שמתקשר לרשות רוצה להגיד משהו? איננו

מיקי לוי:       	תרשו לי, מתוך כבוד ונימוס, אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציגת הנוער שהגיעה לכאן במיוחד

מיקי לוי:  בבקשה

אביב אשד: היי, אני אביב

אביב אשד:  אני פעילה במחאת הנוער למען האקלים

אביב אשד:  הלוואי ולא הייתי צריכה להיות פה, אבל אני פה

אביב אשד:  כי אני מפחדת מהעולם שבו ואני הדורות הבאים נצטרך לחיות בו

אביב אשד:  אני פה, כי אנחנו, מחאת הנוער,  לא יכולים לשבת בבית ולא לעשת כלום כשהעתיד שלנו הוא זה שעל הכף

אביב אשד:  אני פה  כי הכוח לשנות ולעצור את המשבר נמצא בידיים שלכם

אביב אשד:       כידוע לכם, מדינת ישראל הציבה יעד של מעבר לשימוש באנרגיית מתחדשת בסקטור החשמל של 30% עד 2030, ו-10% עד 2020

אביב אשד:  אלה יעדים נמוכים בהשוואה עולמית, במיוחד לאור העובדה שמספר עבודות, חלקן אף של משרדי הממשלה, הראו איך ניתן לעמוד ביעדים גבוהים בהרבה

אביב אשד:   נקודת האל חזור פה עוד שבע שנים, ואנחנו בינתיים לא מצליחים לעמוד ביעד המזערי לאנרגיה מתחדשת של  2020

אביב אשד:       כיום קיימות מספר טיוטות של חוקי אקלים, ובאף אחת מהן אין יעדים שאפתניים מספיק, לא לאנרגיות מתחדשות ולא לעצירת פרויקטים פוסיליים

אביב אשד:         אין לנו הרבה זמן, אבל למזלנו הוא מספיק כדי לעשות את השינוי שנדרש אם נתחיל לפעול עכשיו

אביב אשד:   צריך לחוקק בהקדם האפשרי חוק אקלים עם יעדים שתואמים באמת את המצב בו אנו נמצאים של אנרגיות מתחדשות וצמצום פליטת פחמן

אביב אשד:  צריך להוסיף את משבר האקלים לחינוך באופן אמיתי ולדאוג שזה יוצא אל הפועל, לא כפי שקורה היום

אביב אשד:  בנוסף, צריך לעצור פרויקטים פוסיליים ולא לצאת להליך הרביעי של מתן רישיונות חיפוש, כמו שמשרד האנרגיה רוצה לעשות,  ולא להקים עוד תחנות כוח חדשות ולהגדיל את התלות בגז, כמו שכתוב בטיוטת חוק ההסדרים

אביב אשד:       לסיום,  כנציגת הדורות הבאים בחדר, אני רוצה לבקש מחברי הכנסת, וגם ממשרדי הממשלה: אל תכירו רק במשבר, אלא גם תילחמו בו כמו איום אמיתי שקיים ומאיים על העתיד שלי ושל כל דורות הבאים

אביב אשד:  עשו פעולות לעצור אותו, ובראשן העברת חוק אקלים עם יעדים שאפתניים

אביב אשד:  תודה רבה

מיקי לוי: תודה רבה לך שטרחת והגעת

מיקי לוי:  צעקת הנוער בהחלט נשמעה

מיקי לוי:  אנחנו מבינים אתכם

מיקי לוי:  זה החיים שלכם

מיקי לוי:   אתם תצטרכו להחזיק את כל העסק הזה על הכתפיים שלכם כשהדורות האלה לא יהיו

מיקי לוי:       האם ישנו נציג מאחד ממשרדי הממשלה שרוצה להגיד משהו בהול ודחוף? אדוני, בבקשה

עופר אליישר: עופר אליישר, סמנכ"ל אסטרטגיה וכלכלה במשרד התחבורה

עופר אליישר:  כמובן שאנחנו רואים חשיבות   גדולה בכל נושא האקלים

עופר אליישר:  יש לנו עשייה רבת היקף בנושא

עופר אליישר:  אנחנו גם רואים חשיבות בביקורת ובממצאי מבקר המדינה

עופר אליישר:  העברנו את התגובות

עופר אליישר:       העשייה שלנו היא בשני מישורים: במישור המיטיגציה ובמישור האדפטציה

עופר אליישר:   בנושא המיטיגציה - אנחנו פועלים להפחית את הנסועה הפרטית כמה שניתן

עופר אליישר:  אנחנו מפתחים מערכות להסעת המונים בעשרות מיליארדי שקלים

עופר אליישר:  אנחנו מנסים לפתח את התחבורה הציבורית כמה שניתן, להוסיף תוספות שירות משמעותיות, לתגבר את תדירות הקווים

עופר אליישר:  אנחנו  מחשמלים את הכול: את האוטובוסים  ואת כל מסילות הרכבת

עופר אליישר:  אנחנו מפתחים הליכתיות,  אופניים ומיקרו מוביליטי, פרויקט המאיץ

עופר אליישר:  אנחנו נוקטים בפעולות כדי לקדם את נושא הרכב החשמלי

עופר אליישר:  יחד עם המשרד להגנת הסביבה יצרנו תוכנית למעבר לכלכלת דלת זיהום ומשגשגת עד 2050

עופר אליישר:       בתחום האדפטציה  - כסמנכ"ל בכיר, יחד עם מנהל השירות המטאורולוגי, יחד עם המדען הראשי ועם העמיתת שיושבת כאן, יש לנו צוות בכיר שבוחן את ההיערכות שבוחן את ההיערכות מפני שינויי אקלים קיצוניים

עופר אליישר:  אנחנו בודקים מול חברות התשתית את מה שאנחנו נצטרך לעשות באירועי קיצון, כמו: פגיעת חום באספלט, במסילות ברזל, פגיעה במערכות הדרכים עקב שיטפונות, הצפות, מערכת ניקוז, תופעות מזג אוויר שתשפענה על הרציפות התפקודית, ועוד

עופר אליישר:   תודה

מיקי לוי: תודה רבה אני לא יודע מה יהיה עם כל הפרויקט של אי כניסת כלי רכב לתל אביב

מיקי לוי:   כי זה פוליטי, וזה כבר בוטל,  וזה חבל

מיקי לוי:  אני לא בא בטענת אליך כנציג משרד התחבורה

מיקי לוי:      אדוני, בבקשה

גדעון סער: תודה רבה

גדעון סער:  שמי גדעון בכר, ואני השליח המיוחד לשינויי האקלים במשרד החוץ

גדעון סער:  קודם כול, אני באמת רוצה להביע את כל הערכתי לדוח החשוב ביותר

גדעון סער:  לדעתי, לא נכתב דבר דומה לזה בנושא שינויי האקלים במדינת ישראל

גדעון סער:  הנושא הזה צריך להיות נר לרגלינו, ואנחנו צריכים כל יום להסתכל על הדוח הזה ולחשוב איך אנחנו מבצעים וסוגרים את כל הפערים שיש בדוח הזה

גדעון סער:       מבחינתנו, מבחינת משרד החוץ, הנושא הזה הוא נושא ליבה

גדעון סער:  הוא אחד מעשרת היעדים המרכזיים של משרד החוץ כבר בשלוש השנים האחרונות

גדעון סער:  הנציגויות שלנו מקדמות אלפי פעילויות בשנה בנושא שינויי האקלים, בין אם זה נושאים תדמיתיים או כלכליים

גדעון סער:  אנחנו משתפים פעולה עם כל מי שיושב פה בשולחן הזה ממשרדי הממשלה, וגם מעבר להם, בעיקר  בנושא החדשנות האקלימית

גדעון סער:  אנחנו רואים בזה נכס גדול מאוד עבור מדינת ישראל והמנוף העיקרי ביותר שלנו להשפיע על משבר האקלים העולמי

גדעון סער:  אנחנו, בשיתוף עם משרדי הממשלה, הובלנו את הביתן הישראלי, ביחד עם המשרד להגנת הסביבה ומשרדים אחרים ב-   27 COP

גדעון סער:  אנחנו נעשה את זה גם ב-COP 28

גדעון סער:   זה נושא ליבה מרכזי עבורנו ואנחנו נמשיך להתמקד בנושא החדשנות האקלימית

גדעון סער:       לסיום, אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול להטמיע בתוך משרד החוץ את נושא שינויי האקלים

גדעון סער:   כל נציגות ישראלית, מתוך 108 הנציגויות שלנו, מחויבת היום לעמוד בתו תקן ירוק

גדעון סער:  יש לה מאה ומשהו מדדים  שהיא צריכה לעשות

גדעון סער:  אנחנו מכניסים את זה גם רוחבית בתוך המשרד

גדעון סער:  רק לאחרונה סיימנו קורס של שבוע ימים בנושא שינויי האקלים ל-35 עובדים של המשרד מהארץ ומחו"ל, ונמשיך להטמיע את הנושא הזה כך שהנושא יהיה נושא ליבה עבור כל דיפלומט ישראלי

גדעון סער:  תודה רבה

מיקי לוי:   תודה רבה

מיקי לוי:  ערן לוי, בבקשה

ערן מאיר לוי: ערן לוי, מנכ"ל קבוצת אלטנוילד

ערן מאיר לוי:   אני ארשה לעצמי להגיד שאני נציג הנדל"ן של הסקטור הפרטי

ערן מאיר לוי:  אני לא שמעתי פה את משרד השיכון ואת משרד הפנים

ערן מאיר לוי:  אולי פספסתי

מיקי לוי:   לא הספקנו

ערן מאיר לוי:   תעשיית הנדל"ן היא אחת מהתעשיות המזהמות

ערן מאיר לוי:  גם השימוש בנדל"ן אחר כך

ערן מאיר לוי:  בסופו של דבר, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו רותמים את כל הגורמים ובאמת נותנים לסקטור הזה לקדם בנייה ירוקה

ערן מאיר לוי:  אנחנו מפגרים מאוד ביחס לעולם המערבי בכל הנושא הזה

ערן מאיר לוי:  שמענו פה גם את חברי הכנסת שדיברו על תוכנית כוללנית, ויובל גם דיבר על כך שהם כן רוצים תוכנית סדורה

ערן מאיר לוי:  יש לענף שלנו תוכנית סדורה, עם המועצה לבנייה ירוקה,  של מסלול ירוק

ערן מאיר לוי:  זו תוכנית שלא עולה כסף לממשלה ולמדינה

ערן מאיר לוי:   היא תגרום לעוד ועוד חברות לבנות ירוק

ערן מאיר לוי:  התודעה הצרכנית כן מתחילה להיות שם

ערן מאיר לוי:   זה משהו שהוא סופר חשוב

ערן מאיר לוי:  חשוב לפעול עם גזרים ולא רק עם מקלות

ערן מאיר לוי:   נציגת משרד האנרגיה דיברה על הנושא הזה

ערן מאיר לוי:  גם בתחום שלנו זה סופר חשוב

ערן מאיר לוי:       בסופו של דבר, אנחנו כן צריכים את האוזן הקשבת כדי לקדם רעיונות ותוכנית כאלה

ערן מאיר לוי:  בהמשך לדוח הבאמת מכובד הזה, כפי שהוא ציין, ולכך שהעליתם את זה לסדר-היום, אנחנו נשמח לראות איך אנחנו יכולים לקדם את זה מפה

ערן מאיר לוי:  כמובן שלא נוכל ליצור קונצנזוס, אבל לפחות תהליכים מסוימים

ערן מאיר לוי:       אסיים במשפט אחד מספרו של בנימין זאב הרצל שכולנו מכירים: "כל מעשה האדם היה לפנים חלום"

ערן מאיר לוי:  תודה רבה

מיקי לוי:   תודה רבה

מיקי לוי:  תמר לב מהחברה להגנת הטבע, בבקשה

תמרה לב: תודה רבה

תמרה לב:   אתחיל במילה אופטימית כי הדוח הזה היה באמת מדכא

תמרה לב:  בדרך כלל ארגוני הסביבה הם אלה שמביאים את הסמן הכי מדכא, אבל פה לא היה צורך למרות שהעולם לא עומד בקצב

תמרה לב:  הדוחות האחרונים של  מדעני האו"ם מבהירים באופן חד משמעי  שהמצב קשה, אבל יש עוד מה לעשות

תמרה לב:  בואו לא נתייאש מזה ובואו לא נגיד שאין מה לעשות

תמרה לב:   יש בהחלט מה לעשות,  רק צריך לעשות את זה מהר

תמרה לב:       מאז שיצאו הדוחות האלה, נעשו בעולם דברים

תמרה לב:  בקיץ האחרון עבר בארצות הברית חוק פיננסי, אנשי האוצר, שהעביר כמעט 400 מיליארד דולר לתוכניות שונות להתמודדות עם שינויי האקלים

תמרה לב:  400 מיליארד דולר, זה הסכום שאנחנו מדברים עליו

תמרה לב:  באירופה יש עכשיו עלייה של יותר מ-30% בפיתוחים של אנרגיות מתחדשות גם בגלל המלחמה באוקראינה

תמרה לב:  העולם הולך לשם

תמרה לב:  אנחנו נמצאים בפיגור היסטרי, הרבה מעבר למה שנמצאים בו  בעולם

תמרה לב:        אני רוצה להתייחס למה עושים אצלנו

תמרה לב:  אני מכירה פה הרבה אנשים מהמשרד להגנת הסביבה, והאנרגיה והחקלאות

תמרה לב:  הם באמת עובדים לילות כימים כדי לנסות ולהגיע לעולמות האלה ואפילו לעקוף את היעדים

תמרה לב:  אבל אנחנו פותחים את חוק ההסדרים האחרון ואנחנו מגלים שאין שינוי אקלים, ולא משנה יזה מושג תחפש שם

תמרה לב:  זר  לו היה נכנס, היה חושב שפשוט אין שינוי אקלים

תמרה לב:  נכון, יש הקלה מסוימת בבנייה של מתקנים סולריים

תמרה לב:  איפה סולריים על גגות? איפה חובה להתקין? למשרד האוצר יש כוחות עצומים בחוק הזה, ובכלל, להעביר תקציבים ולעודד

תמרה לב:  לא לתמוך מרחוק, להיות המנוע שמניע את הדבר הזה, ויחד איתו משרד ראש הממשלה, שלצערי אני לא רואה פה נציג שלו

תמרה לב:   ברור היום שכשכל משרדי הממשלה  נמצאים שם

תמרה לב:  משרדי המטה צריכים להיות גם שם

תמרה לב:  ואני מציעה לוועדה אולי בפעם הבאה להזמין לכאן אנשים בכירים יותר ממשרד האוצר וממשרד ראש הממשלה, שיכולים באמת

תמרה לב:  זה לא רק האשמה

תמרה לב:   יש להם יותר כוח והזדמנות להציל אותנו מהדבר הזה

קריאה:   הם איתנו בזום

מיקי לוי:   תודה רבה

מיקי לוי:  סמנכ"לית אדם טבע ודין, בבקשה

תמר גנות רוזנשטריך: תודה רבה

תמר גנות רוזנשטריך:  שלוש נקודות וגם בהמשך לדבריהן של אביב ותמר

תמר גנות רוזנשטריך:  יש דיסוננס עצום בין הדחיפות והפיגור בו אנחנו נמצאים לבין השיח הנינוח

תמר גנות רוזנשטריך:  כולם תומכים, כולם רואים את החשיבות ומבינים, וכולם בעד, אבל לא נעשה מספיק, ולא מספיק מהר

תמר גנות רוזנשטריך:  לפני שנה וחצי התפרסם דוח מבקר המדינה שהראה שמבחינת חקיקה אנחנו כבר בפיגור

תמר גנות רוזנשטריך:  עדיין אין חוק אקלים

תמר גנות רוזנשטריך:  חוק אקלים היה צריך להיות אתמול

תמר גנות רוזנשטריך:  יש כאן דחיפות עצומה, ולצערי היא עדיין לא באה לידי ביטוי

תמר גנות רוזנשטריך:  שנית, עוד לפני חוק, יש שני מנגנונים מאוד מאוד משמעותיים שמתכללים כבר היום את ההסתכלות את ההסתכלות הממשלתית

תמר גנות רוזנשטריך:  לצערי, הם עדיין מדברים יותר כתומכים ויותר כמשקיפים מהצד, ולא כמי שלוקח הובלה על זה

תמר גנות רוזנשטריך:  אלו משרד האוצר ומינהל התכנון

תמר גנות רוזנשטריך:   הם שני גורמים שיקבעו איך תיראה כאן המדינה עוד עשרות שנים

תמר גנות רוזנשטריך:  הם צריכים להוביל את השינוי ולהצטרף לקואליציית שרי אוצר הכוללת 70 שרי אוצר מכל העולם, שמבינים שמדובר פה באירוע כלכלי ובאיום עצום על המערכת הפיננסית

תמר גנות רוזנשטריך:   התפקיד הוא לא לתמוך ולא לאשר תקציב, התפקיד הוא להוביל את השינוי ואת ההתייחסות הממשלתית

תמר גנות רוזנשטריך:  וגם מינהל התכנון

תמר גנות רוזנשטריך:  אי אפשר להמשיך לתכנן כאילו קו המים לא הולך להשתנות, כאילו לא תהיה עליית מפלס

תמר גנות רוזנשטריך:  והדבר האחרון, ואולי הכי חשוב, אי אפשר ביד אחת לבוא לדבר יחסית בנינוחות על צעדים שעושים והצהרות והחלטות ממשלה וכוונות לקדם חקיקה,  ובצד השני לקדם בשיא המרץ חוק הסדרים, שלא רק שהוא לא כולל דברים שקשורים לנושא הזה אלא הוא כולל סעיפים שהם אנטי סביבתיים שפועלים בניגוד למטרות שהממשלה מצהירה עליהן כשהיא אומרת שהיא תקדם חוק אקלים ואחוזי הפחתה

תמר גנות רוזנשטריך:  אי אפשר להגיד שאנחנו רוצים 50% הפחתה עד  2030 , וזה כאמור אפילו לא יעד מספיק עכשיו, וביד השנייה לאפשר לתחנות פחמיות מסלול עוקף של המשרד להגנת הסביבה ולאפשר כריתת עצים מסיבית, לפגוע בסמכויות פקיד היערות ולבטל את המיסוי על הפלסטיק החד-פעמי, ולא לקדם את אותם דברים שכן צריך לעשות

תמר גנות רוזנשטריך:  צריך חוק אקלים וצריך לעצור את היוזמות האלה שחותרות נגד הצהרות הממשלה עצמה

מיקי לוי:    תודה רבה לך

מיקי לוי:  נדב טל, רכז תחום המים, בבקשה

נדב טל: שלום לכולם

נדב טל:  נדב טל, ארגון אקופיס

נדב טל:  אני פה כדי לדבר על שיתופי פעולה אזוריים סביב נושא משבר האקלים

נדב טל:  כמובן שנציגת משרד האנרגיה דיברה על הקשר בין מים לאנרגיה שמקודם בהסכם עם ירדן

נדב טל:  אנחנו יודעים שאנחנו בהוט-ספוט המזרח התיכון, ואי אפשר להתייחס לטיפול במשבר האקלים  בלי לקדם שיתופי פעולה עם השכנים שלנו בעניין הזה

נדב טל:  עם כל הקושי שבדבר, משבר האקלים נותן לנו פה הזדמנות לקדם שיתופי פעולה בנושא הזה עם השכנים שלנו

נדב טל:  אנחנו יודעים שגם הירדנים וגם הפלסטינים הושפעו קשה מאוד ממשבר האקלים

נדב טל:  וכבר היום אנחנו רואים מצוקת מים רצינית מאוד בירדן

נדב טל:  אם הם יסבלו מזה, זה לא יפסח עלינו

נדב טל:  לכן, הדבר הזה צריך לזכות להתייחסות בכל מה שקשור לדוחות כאלה ואחרים

נדב טל:  גם טיפול מול עזה

נדב טל:  עזה והפלסטינים יסבלו מזה מאוד מאוד קשה

נדב טל:  יש לנו כאן הזדמנות לקדם שיתופי פעולה אזוריים עם הפלסטינים

נדב טל:  תודה רבה

מיקי לוי: הלוואי

מיקי לוי:  תודה רבה

מיקי לוי:  נמסר לי שמשרד ראש הממשלה בזום, אבל כנראה שלא

מיקי לוי:  נציג המל"ל בזום? שלום לך, אם אתה רוצה להגיד משהו, זה בסדר

מיקי לוי:  בבקשה

מיקי לוי:  אם לא, אני מקווה ששמעת את כל הדיון הסוער הזה ועל חוסר ביצוע של מדינת ישראל וממשלות ישראל לדורותיהן

מיקי לוי:  אני לא שם אצבע מאשימה, אני רק אומר שאנחנו כנראה צועדים לקטסטרופה

מיקי לוי:  בבקשה

מיקי לוי:  הוא לא שומע

מיקי לוי:  לפעם הבאה: נציג המל"ל, נציג משרד ראש הממשלה, פה

מיקי לוי:  אני מתנצל

מיקי לוי:       תומר גרטל, מגמה ירוקה, בבקשה

תומר גרטל: כבוד היושב-ראש, כמובן תודה ענקית על הדיון החשוב הזה

תומר גרטל:  אני רוצה לדבר על חוק האקלים שעבר בכנסת

תומר גרטל:  מבחינתנו, לפחות, הוא כול כך גרוע

תומר גרטל:  היעדים שבו הם באמת נמוכים כול כך שיש מצב ממשי שאם הוא יעבור כמו שהוא עכשיו, הוא יעשה יותר נזק מתועלת

תומר גרטל:   הדבר היחיד שבאמת לא שמו פה על השולחן הוא הפיל שבחדר

תומר גרטל:  למה חוק האקלים נראה כך? כי מה שאני שומע פה זה באמת טיפה לא נתפס

תומר גרטל:  הסיבה האמיתית זה בגלל אגף התקציבים ומשרד האוצר, והלוביסטים בפועל של חברות הגז, משרדי הממשלה

תומר גרטל:  שרת האנרגיה לשעבר קארין אלהרר, שקידמה קידוחים חדשים, פקידי משרד האנרגיה שיושבים פה, כולם רידדו את חוק האקלים, סירסו אותו לחלוטין, ומתעקשים שאנחנו פשוט נחיה בגיהינום עלי אדמות

תומר גרטל:   ואני אגיד את האמת, יותר מזה, כמעט כל נציגי משרדי הממשלה שנמצאים פה ויושבים עם הגינונים שלהם, הם מכחישי אקלים בחליפות

תומר גרטל:  ואיך אני יודע את זה? חוק האקלים פשוט לא היה נראה ככה אם הם היו יודעים את העבודה שלהם

תומר גרטל:       שווה להוסיף שגם אחרי חוק האקלים, כמו שאמרו פה, משרד האוצר החליט לעשות באמת וידוא הריגה לסביבה ולאקלים, ונכנסנו לחוק הסדרים חסר תקדים בדורסנות שלו

תומר גרטל:  רוצים לבטל את הייצוג הסביבתי בוועדות התכנון, רוצים להתיר לחברת חשמל לפעול בפועל ללא היתר פליטה

תומר גרטל:  כאילו - השתגעתם? 2,500 איש מתים בשנה מזיהום אוויר

תומר גרטל:  שישה אנשים בכל יום

תומר גרטל:  זה לא נתפס אפילו

תומר גרטל:  איזה מדינה בעולם רוצה שהאזרחים שלה ימותו מזיהום?  דוח המבקר הזהיר אותנו והראה לנו שוב מה יקרה כשאנחנו מזלזלים בנושא

תומר גרטל:  ואתם שוב עושים בדיוק ההיפך בגלל תאוות בצע, ותו לא

מיקי לוי: תודה רבה לך

מיקי לוי:  הייתי מתנסח אחרת, אבל כיבדתי אותך

מיקי לוי:       ד"ר יובל ארבל, בבקשה

יובל ארבל: תודה רבה

יובל ארבל:  אני סמנכ"ל ים וקשרי ממשל בעמותת צלול

יובל ארבל:   כבוד היושב-ראש,  היו חסרים לי כאן שני  דברים: השלטון המקומי

יובל ארבל:  אולי פספסתי, אבל לא שמעתי מספיק התייחסות

יובל ארבל:  בנושא אדפטציה - עליית מפלס פני הים  בתדירות הסערות, מחייבת היערכות של רשויות החוף

יובל ארבל:  ההיערכות שנעשית היא באמצעים שהם קשיחים ולא מותאמים לתרחישים של עליית מפלס

יובל ארבל:  למעשה, אין גם תרחיש רשמי ומסודר, שנבדק בצורה מדעית וצריך לסיים אותו, ולאחריו לעשות גם הגנה על המצוקים ועל החופים ונושא הניקוז

יובל ארבל:  וגם נושא הניקוז וביוב

יובל ארבל:   עכשיו, בגשמים החזקים שמתרחשים, ביוב זורם ברחובות, זורם לנחלים ולים, בגלל חיבורים צולבים

יובל ארבל:  זה קשור לשינויי אקלים כי הם מופעי הגשם הם קיצוניים  יותר ויש לנו עוצמות גשם חזקות, וימי גשם עם יותר גשם, ויש לנו יותר גלישות של ביוב בגלל חריגה מתקנות

יובל ארבל:   בגלל שהמשרד להגנת הסביבה לא אוכף  והרשויות המקומיות לא מקיימות את תקנות מניעת זיהום מים, שגורמות לכך שחיבורים צולבים בין ניקוז לביוב גורם לגלישת ביוב לים ולנחלים ומזהם, והים סגור

יובל ארבל:  הים סגור הרבה ימים בשנה

יובל ארבל:  אחד הדברים הטובים במירכאות הוא שיש יותר ימים חמים בחורף

יובל ארבל:  אנשים הולכים לשחות בים והם לא יכולים לעשות זאת בגלל הביוב שזורם שם

יובל ארבל:       לגבי המיטיגציה – דיברו פה שמס פחמן אולי לא יתקדם

יובל ארבל:  ואם מס פחמן לא מתקדם, יש בחוק אוויר נקי אפשרות לצמצם פליטות של זיהום אוויר ופליטות של גזי חממה

יובל ארבל:  זה קיים משנת 2011 כשהחוק עבר

יובל ארבל:  זה נקרא תקנות היטלי פליטה בחוק אוויר נקי

יובל ארבל:  המשרד להגנת הסביבה כבר יותר מעשר שנים מסרב למעשה

יובל ארבל:  הוא בהתחלה דחה ודחה, אבל עכשיו הטענה שלו היא שאין צורך כי יהיה מס פחמן

יובל ארבל:  אבל אין מס פחמן

יובל ארבל:  אפשר היה לצמצם את פליטות גזי החממה וזיהום האוויר, שגורמים לתמותה ולתחלואה והורג אנשים, אם היו מקיימים את החוק וכותבים תקנות של היטלי פליטה

יובל ארבל:  ראינו את זה בהיתרי הזרמה לים

יובל ארבל:  יש צמצום אדיר של הזרמות לים בעשור האחרון בזכות תקנות היטלי הזרמה לים

יובל ארבל:  כשיש היטלים, התעשייה יודעת להסתדר ולצמצם את זה

יובל ארבל:  אני מבקש מהכנסת ומכבוד היושב-ראש לאכוף שהחוקים יקוימו

יובל ארבל:  תודה רבה

מיקי לוי: האם יש מישהו שמאוד מאוד דחוף לו לקבל דקה? אני ממש חורג

מיקי לוי:  אין, ואני שמח על כך

מיקי לוי:  יובל ממשרד המבקר המדינה, האם תרצה להוסיף?     

יובל חיו: כמו שאמרתי, אנחנו כרגע בביקורת מעקב

יובל חיו:  מבחינתנו, הישיבה הזו היא נדבך בביקורת הזו

יובל חיו:  כמו שאמרתי, בחודש אוקטובר אנחנו נוציא מסמך נוסף, ויאמר המבקר את דברו מתוך כוונה שהדברים האלה יתקדמו

יובל חיו:  כרגע בגזרות לא מבוטלות, אין תמונה אופטימית

יובל חיו:  אבל אנחנו כביקורת נישאר אופטימיים

מיקי לוי: לסיכום הדיון המאוד מאוד רחב הזה:  לא מדובר פה בנושא שוליים, כמו שהתייחסנו אליו פעם

מיקי לוי:    גורמים שונים בעבר, כולל ראשי מדינה, התייחסו אליו בזלזול

מיקי לוי:  מדובר בנושא שנמצא במרכז סדר-היום הבין-לאומי והוא חייב, חייב, לקבל את הביטוי שלו גם בישראל

מיקי לוי:  הוא משפיע על כל תחומי החיים שלנו, על עתיד ילדנו, ואני יכול להוסיף גם נכדנו

מיקי לוי:  ככל שהזמן יעבור, לאי הטיפול באתגר הזה יהיו השפעות כלכליות, בריאותיות, קשות מאוד

מיקי לוי:  נזרקים אלפים מיליארדי לקרקעית הים, אין הגדרה אחרת, וישראל לא ערוכה, נקודה

מיקי לוי:  זה דוח קשה מאוד, ישראל לא ערוכה

מיקי לוי:  הדוח הזה משתמע לשתי פנים

מיקי לוי:   משרדי הממשלה לא יכולים לזלזל באירוע הזה כי הוא  יהפוך להיות נקודתי, וגם מבחינה בין-לאומית עבורנו, וגם כי חשוב לקחת חלק במאמץ הבין-לאומי למען עתיד ילדנו ועתיד האנושות בכלל

מיקי לוי:       אם מס הפחמן לא יקודם, כל נושא התקציב ייתקע

מיקי לוי:  תומר, אני פונה אליך, אני פונה למשרד האנרגיה ולמשרד לאיכות הסביבה

מיקי לוי:  בעיניי, אלו שלושת המשרדים שנושאים באחריות לנושא חוק הפחמן

מיקי לוי:  אתם לא תוכלו לברוח מהאחריות הזו

מיקי לוי:  מבחינתי, תעבירו את זה לשרים ולמנכ"לים שלכם

מיקי לוי:  אם לא תקדמו את זה, אני אקח הימור ואנסה לקדם זאת כחוק של הוועדה עצמה

מיקי לוי:  אני לא רוצה להיות שם

מיקי לוי:  זה חייב להיות חוק ממשלתי, ראוי שזה יהיה חוק ממשלתי

מיקי לוי:   הקברניטים צריכים להבין שנזרקים  מיליארדי יורו או מיליארדי דולרים, לא מיליונים, לקרקעית הים

מיקי לוי:  אלו כספים שיכולנו לעשות בהם שימוש עתידי למען הארץ הזו

מיקי לוי:       הקריאה המרכזית, מעבר לדיון שכל אחד צריך לעשות בעצמו, היא נושא קידום חוק הפחמן

מיקי לוי:  חייבים לטפל בנושא הזה

מיקי לוי:  אני מעריך שנוכל מזה לצאת החוצה לנושאים נוספים

מיקי לוי:  יהיה תקצוב, כסף ועוגן מרכזי כך שנוכל לעשות את זה

מיקי לוי:   מישהו כאן הזכיר את התחנות הפחמיות במדינת ישראל

מיקי לוי:  האמת, אני בכלל לא מבין למה לא מקדמים את זה

מיקי לוי:  מדינת ישראל הפכה למעצמת גז

מיקי לוי:  מה עוצר מדינה, שמוגדרת כסטארט אפ ניישן, השנייה בעולם לאחר ארצות הברית,  עם אוכלוסייה קטנה יחסית, מלעשות את זה כשהגז נמצא בהישג יד? זה נשגב מבינתי

מיקי לוי:  זה ממש, אבל ממש,  משרד האנרגיה

מיקי לוי:  כמובן רשות החשמל וכל מי שבתוך העסק הזה

מיקי לוי:      במהלך כל הדיון הזה עלה היעדרו של גוף מתכלל

מיקי לוי:   המשרדים עושים מאמץ

מיקי לוי:  כל אחד לוקח את דוח המבקר ופורט אותו לפרוטות ואומר מה עשה ומה לא עשה

מיקי לוי:  צריך גוף מתכלל

מיקי לוי:   אני חושב שהשרה לאיכות הסביבה אם ב-50% מהזמן שלה תעסוק רק בדוח הזה, רק בתכלול המשרדים

מיקי לוי:  או אולי הקמת רשות במשרדה, אני לא יודע

מיקי לוי:   הקימו כול כך הרבה רשויות, פיזרו את המשרדים

מיקי לוי:  אני לא רוצה להכניס עניינים פוליטיים

מיקי לוי:  באמת הקמת רשות, משרד וגוף מתכלל

מיקי לוי:   מישהו כאן אמר משרד רק לנושא הזה

מיקי לוי:   אם פיצלו את משרד העבודה והרווחה לשניים כדי לתת כיסאות, וזו לא בעיה שלכם אלא בעיה שלי כפוליטיקאי, אני לא אפול מהכיסא אם יבנו משהו כזה גדול לנושא כזה עצום שהוא בנפשנו

מיקי לוי:      הדיון היה רחב וממצה

מיקי לוי:  לא סיימנו את העבודה, בקושי התחלנו אותה

מיקי לוי:  אני רוצה להודות לכם כמשרד מבקר המדינה

מיקי לוי:  אנחנו לא הולכים לשום מקום

מיקי לוי:  אנחנו נקבע דיון

מיקי לוי:  כיוון שהכנסת באוגוסט יוצאת לפגרה ויש את הכנס הזה באבו-דאבי, אז הזמן או המועד שאנחנו יכולים הכי רחוק לעשות מהמועד הזה של היום הוא משהו בסביבות יולי, לפני יציאת הכנסת לפגרת הקיץ

מיקי לוי:  אנחנו נעשה מאמץ, נזיז לצד דיונים נוספים,  ונכניס עוד שעתיים לנושא הדיון הזה שאולי יהיה דיון הכנה לכנס באבו-דאבי ואנשים עוד יוכלו לתקן כמה דברים

מיקי לוי:  כי בושתנו  יכולה להיות כלפי  עם ועולם בוועידה הזו, וגם כי אנחנו חייבים לתקן

מיקי לוי:   אנחנו נקבע עוד דיון, לא נעזוב את זה

מיקי לוי:  אנחנו נזמין את כל המעורבים

מיקי לוי:  הפעם אני מבקש להזמין מישהו מהמל"ל או ממשרד ראש הממשלה

מיקי לוי:  הם גלגל מרכזי שצריך להניע את כל המערכת הזו

מיקי לוי:           תודה רבה לכולם ואחר צוהריים טובים

מיקי לוי:  ישיבה זו נעולה