ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 46, 2023-01-31 00:00

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף האחרון בסדר היום, דיון בנושא הארכת החיסיון על פעילות קצא"א, הצעתו של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו

משה גפני:  הסיפור של קצא"א הוא סיפור, למיטב זכרוני, שהיו עליו דיונים גם בוועדה חסויה של ועדת הכספים

משה גפני:  ביקשת את הדיון הזה, חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, ואני מכבד אותך

משה גפני:  את החלקים שלא נוכל לדון עליהם בגלוי נעביר לדיון חסוי

משה גפני:  אני מעמיד את הבמה לרשותך, בבקשה

יוראי להב-הרצנו: 	תודה רבה, אדוני היושב ראש, אני מאוד מעריך את הנכונות שלך ואת הסיוע של הייעוץ המשפטי לקיים את הישיבה הזאת

יוראי להב-הרצנו:  אני מעריך שיש מספר אכסניות בכנסת שיכולות לדון בנושא הזה, אבל חשוב מאוד שזה מתנהל גם כאן

משה גפני: דנו בזה גם בוועדה חסויה, בוועדות חסויות

יוראי להב-הרצנו: ביקשתי את הדיון הזה, כי בדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה לפני כשנה אמר גם נציג מרשות החברות הממשלתיות וגם נציג קצא"א – אני חושב שזה היה מנכ"ל קצא"א שיושב גם כאן היום – שאין צורך יותר בחיסיון והם לא יבקשו להאריך אותו

יוראי להב-הרצנו:  כשראיתי באתר החברות הממשלתיות שהם מבקשים להאריך את החיסיון, הופתעתי

יוראי להב-הרצנו:  אמנם החיסיון לא חל על היבטים סביבתיים, אבל על השאלה של חברת הכנסת לסקי באותו דיון, ואני זוכר את זה כי זה היה גם בפרוטוקול וגם כי  ניהלתי את אותו דיון, ועל השאלות הסביבתיות של ארגון "שומרי הבית", המענה היה שלא ניתן לספק תשובות כי יש חיסיון גורף שנוגע, שחורך את האירוע הזה

יוראי להב-הרצנו:       צריך להבין מה הרקע של הארכת החיסיון הזה

יוראי להב-הרצנו:  מדובר על הסכם רד-מד שנחתם בין חברת קצא"א ב' לבין האמירויות, שלא ברור אם הוא מומש, ממומש, לא ממומש, כי יש הרי החלטה של המשרד להגנת הסביבה על מדיניות של אפס תוספת סיכון

משה גפני: זו הסיבה לחיסיון

יוראי להב-הרצנו: אני לא מבין מהחלטת הממשלה שמבקשת מוועדת חוץ וביטחון להאריך את החיסיון מה הוא האינטרס הציבורי בהארכת החיסיון

יוראי להב-הרצנו:  צריך להבין שמדובר בחברה שהיא עבריינית סביבתית

יוראי להב-הרצנו:  רק השנה, לפחות ממה שאני מבין מהסקירות של ארגוני הסביבה, יש שלוש דליפות בנמל אילת סביב הפעילות של העברת הנפט

יוראי להב-הרצנו:  צריך להבין שאנחנו בנקודת האל-חזור ביכולת שלנו להגן על מפרץ אילת

יוראי להב-הרצנו:  הפגיעה, במידה ותהיה דליפה, היא בלתי הפיכה גם לשונית האלמוגים, גם לכלכלת העיר וגם לבריאות הציבור

יוראי להב-הרצנו:   מה הוא האינטרס הציבורי שמבקשים להגן עליו באמצעות החיסיון הזה? מה ההיתר שיש לקצא"א מבחינת המשרד להגנת הסביבה? מה היתר הרעלים שמתוכו נגזר היקף הפעילות שמאושר להם? כמה מכליות נכנסות לנמל אילת כל שנה? מה היקף הנפט שעבר בשנה האחרונה למפרץ אילת, והאם הוא במסגרת ההיתר או חורג ממנו? האם יש שינוי במדיניות של אפס תוספת סיכון שהגדיר המשרד להגנת הסביבה?  כמה דליפות היו בשנתיים האחרונות? איך הן טופלו? האם יש נזק ואיך הוא מוזער? כל ההיבטים האלה הם האינטרס הציבורי

יוראי להב-הרצנו:       כשאנחנו מדברים על סביבה, אנחנו מדברים על בריאות הציבור, על כלכלה, על הביטחון הלאומי של מדינת ישראל

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מבין מה הצורך בהארכת החיסיון

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מזלזל בצרכים הביטחונים או בצרכים האחרים שככל הנראה מגולמים בהחלטה הזאת, אבל בוא נקבע ברירת אחרת, היפוך נטל הראייה

יוראי להב-הרצנו:  האינטרס הציבורי, כפי שאני מבין אותו, מחייב שקיפות

יוראי להב-הרצנו:  האסון בעברונה, שהוא האסון הסביבתי הכי חמור שעדיין לא טופל במדינת ישראל, מחייב שקיפות, וגם האסון בצין, הדליפות האחרונות במפרץ אילת מחייבות שקיפות

יוראי להב-הרצנו:  צריך שברירת המחדל תהיה שקיפות, כאשר אם צריך להטיל על חלק מהפעילויות חיסיון - שיבואו ויוכיחו אותן כיוצאים מן הכלל

יוראי להב-הרצנו:  השאלות של למה צריך חיסיון, כמה דליפות היו, מה היתר הרעילים, והאם יש שינוי במדיניות של אפס תוספת סיכון, הן שאלות שאני חושב שהציבור צריך לקבל תשובות עליהן

משה גפני: 	מנכ"ל קצא"א, יצחק לוי, בבקשה

יצחק לוי: 	הבקשה להארכת החיסיון לא הייתה מטעם קצא"א

יצחק לוי:  אנחנו לא שותפים לסיבות, להנחיות או לנושאים שהביאו את המדינה לבקש את החיסיון

חמד עמאר: הפעילות שלכם לא צריכה חיסיון? אתה מכיר את הפעילות יותר מהאוצר, אתה המנכ"ל

יצחק לוי: נושא החיסיון לא התבקש על ידי קצא"א, הוא התבקש על ידי גורמי מדינה שמבינים יותר או יודעים יותר ממני מדוע צריך חיסיון

חמד עמאר: השאלה אם צריך חיסיון על הנושא של איכות הסביבה

יצחק לוי: על כל נושא איכות הסביבה אין שום חיסיון, ואני מלווה את נושא איכות הסביבה בקצא"א מ-2002, עוד בתקופה שהיה זיכיון לקצא"א

יצחק לוי:  כל הנתונים בנושא, כל הפרמטרים שנדרשים, כל האירועים בנושא איכות הסביבה נמסרים למשרד להגנת הסביבה בצורה מלאה

יצחק לוי:  רק השבוע היו שתי ביקורות של המשרד להגנת הסביבה אצלנו באשקלון ובאילת,  שזה בסדר גמור, ברוכים הבאים כל הזמן

חמד עמאר: הארכת החיסיון לא מדברת על איכות הסביבה? היא מדברת על דברים אחרים?     

יצחק לוי: היא מדברת על דברים אחרים

יצחק לוי:  איכות הסביבה אף פעם לא הייתה תחת החיסיון

יוראי להב-הרצנו: זה לא מדויק

משה גפני: עיריית אשקלון, בקשה

מיטל אמיתי: האיגוד משמש כיחידה סביבתית מפקחת שנותנת מענה לתושבי אשקלון

מיטל אמיתי:  בשנים האחרונות קצא"א אחראית על אירועי סביבה חמורים מאוד אשר גורמים לזיהום אוויר ומטרדי ריח לתושבים

מיטל אמיתי:  אנחנו מקבלים אלפי פניות ממוקד הסביבה, מהמוקד העירוני על תושבים שמתלוננים על כאבי ראש, בחילות, סחרחורות ועוד

מיטל אמיתי:  באמת מדובר באירועים בקנה מידה גדול, כשאפילו באירוע שהתרחש בנובמבר 2020 הנחינו וביקשנו מהתושבים להסתגר בבתים

מיטל אמיתי:  העיר אשקלון, כמו שאתם יודעים, היא אחת מהערים האסטרטגיות מבחינה ביטחונית, היא מבין הערים המטווחות בישראל, דבר שמגביר את הסכנה לתושבים ולסביבה במקרה של פגיעה בתשתיות לאומיות - ראינו את זה במבצע שומר החומות, כשלצערנו אנחנו עלולים לראות את זה שוב  במקרה של מערכה נוספת

מיטל אמיתי:  ראש העיר תומר גלאם התריע ומתריע על כך הלוך ושוב

מיטל אמיתי:       הדיון היום מתמקד בחיסיון של קצא"א

מיטל אמיתי:  קצא"א פועלים בחוסר שקיפות, מעלימים מידע, לא מדווחים על אירועי סביבה בזמן, אפילו מעכבים, לצערי, את מפקחי האיגוד בזמן אירוע להיכנס לשטח החברה, לבצע את עבודתם ולהבטיח כך את בריאות התושבים

מיטל אמיתי:  קצא"א מנצלים לרעה את חוק החיסיון, הם מסתתרים מאחוריו ומונעים מאיתנו את המידע הנדרש כדי להבטיח את בריאות תושבי אשקלון

מיטל אמיתי:  כמו שאתם יודעים, המחוקק הגדיר את הכלים והאמצעים לפקח על מפעלים שמחזיקים חומרים מסוכנים בישראל, כמו היתרי רעלים, היתרי פליטה וכדומה

משה גפני: אין לכם כלים להתמודד עם זה?     

מיטל אמיתי: הכלים האלה מאפשרים לנו לבצע הערכת סיכונים מקצועית, לזהות את הנזק הפוטנציאלי, ולהגביר את הצעדים שנדרשים כדי להגן על הציבור

מיטל אמיתי:  החוק חל על כל המפעלים שמחזיקים חומרים מסוכנים בישראל, כולל תשתיות לאומיות שנמצאות בשטח של האיגוד, כמו חוות הדלקים תש"ן, כמו תחנת הכוח רוטנברג, כמו שבע תחנות כוח גזיות ומפעלים גדולים אחרים

מיטל אמיתי:  מדובר בתשתיות לא פחות אסטרטגיות שהמידע עליהן הוא זמין

מיטל אמיתי:  הארכת חוק החיסיון תמשיך ותקבע את המצב המעוות הזה

מיטל אמיתי:  החיסיון הזה מקשה עלינו לבצע את עבודתנו

מיטל אמיתי:  אי אפשר לדעת אם קצא"א עומדת בהיתר הרעלים אם אנחנו לא מקבלים את פנקס הרעלים שלהם

מיטל אמיתי:  בגלל החיסיון אנחנו לא מקבלים את המידע הנחוץ לנו כדי לפקח

מיטל אמיתי:   אנחנו לא יכולים לדעת מה כמות הדלקים שמאוחסנת ומשונעת בחוות הדלקים בקצא"א

מיטל אמיתי:  לב הפיקוח הסביבתי על קצא"א זה היתר הרעלים, אבל המידע הזה חסוי

מיטל אמיתי:  בנוסף, קצא"א מבקשת במסגרת הסכמי רד-מד להגדיל את הכמויות שלה באופן משמעותי – מדובר על כמויות אדירות שמתוכננות לעבור מאילת, דרך צנרת ישנה שחוצה חצי מדינת ישראל, למתחם אשקלון

מיטל אמיתי:  אחד האמצעים שמקובלים להעריך את פיזור הרעלים באוויר, להבין את המשמעות של ההגדלה ואם החומר המסוכן יגיע בריכוזים מסוכנים לתושבים, זה הרצת מודל של פיזור מזהמים

משה גפני: אמרתם את זה לקצא"א?     

מיטל אמיתי: אנחנו כל הזמן אומרים

משה גפני: מה הם עונים לכם?     

מיטל אמיתי: אומרים לנו שהמידע חסוי

מיטל אמיתי:  באירועי סביבה המשרד להגנת הסביבה מבקש מהכוננים להגיע לשטח

מיטל אמיתי:  אנחנו היחידה הסביבתית, יש לנו את סמכויות הפיקוח מכוח היתר הרעלים ורישיון העסק, אבל כשאנחנו באים לבצע אכיפה, אנחנו באים עם ידיים קשורות מאחר ואנחנו לא מקבלים את מלוא המידע כדי לבצע את התפקיד

מיטל אמיתי:  ראש העיר תומר גלאם רואה לנגד עיניו את טובת בריאות תושבי אשקלון, הוא פועל בכל דרך אפשרית להבטיח זאת, לכן אנחנו מתנגדים להארכת החיסיון

משה גפני: יש חיסיון לקצא"א, ואני גם יודע למה

משה גפני:  המשרד להגנת הסביבה, אל תסתתרו מאחורי החיסיון, כי תפקידכם לדאוג לתושבים באילת, לתושבים באשקלון ובמקומות אחרים שהאוויר שלהם יהיה נקי, שהתושבים שגרים במקומות האלה לא יסבלו מדליפה, מאוויר לא נקי וכו' וכו'

משה גפני:  טוענת נציגת ראש עיריית אשקלון, והיא אומרת את זה בשם התושבים, שיש בעיות שמצריכות פתרון ושכל הזמן אומרים להם שזה המשרד להגנת הסביבה

משה גפני:  המשרד להגנת הסביבה, האם אתם צד בעניין? מה המשרד שלכם עשה במהלך כל השנים האלו?       

מעיין פורת גנץ: צו החיסיון הוא לא יוזמה של המשרד להגנת הסביבה

מעיין פורת גנץ:  התקבלה החלטת ממשלה להארכת התוקף

מעיין פורת גנץ:   החיסיון עצמו אינו חל על היבטים סביבתיים, למעט מידע על כמויות

מעיין פורת גנץ:  כשמבקשים מהמשרד להגנת הסביבה מידע על כמויות והיקפי פעילות, אנחנו לא מוסרים את המידע הזה

משה גפני: היא אומרת שיש דברים שהם רוצים לעשות כדי לפזר את כל הדברים, אבל אתם לא מאפשרים להם

יוראי להב-הרצנו: איך נדע אם הם עומדים בהיתר הרעלים אם אין אפשרות לגשת לכמות?      

מטי צרפתי הרכבי: רק נגיד שאיגוד ערים לאיכות סביבה הוא גוף מקצועי, לאומי

משה גפני: זה גוף רציני שצריך להתחשב בו

מטי צרפתי הרכבי: הוא מפקח על תשתיות לאומיות

מעיין פורת גנץ: המשרד להגנת הסביבה לא נותן מידע לאיגוד ערים בנוגע למעגלי הפיזור

משה גפני: מה המשרד עושה כדי להגן על הסביבה של תושבי אשקלון?     

מעיין פורת גנץ: באפריל ובמאי 2022 המשרד נתן היתרי רעלים עדכניים, שכוללים תנאים מתקדמים ברמה הסביבתית, שעומדים בסטנדרטים המקובלים בעולם ביחס לעמידה בדרישות הגנת הסביבה, כולל דרישות לסקרים מתקדמים ביחס להיבטים שנוגעים לאיכות אוויר

מעיין פורת גנץ:  קצא"א עד עכשיו לא העבירה את המידע הזה, אבל יש לה זמן כי כניסתם לתוקף של התנאים הוקפאה בצו בבית משפט המחוזי לעניינים מינהליים בבאר שבע ב-1 בדצמבר

משה גפני: מר לוי, למה לא העברתם? למה הלכתם לבית משפט?     

יצחק לוי: הלכנו לבית משפט על הנושא של הכמויות, לא על הנושא של הסקרים, ואנחנו עדיין נמצאים בדיונים

משה גפני: למה הלכתם, הרי באיכות הסביבה אתם יחד עם כולם?     

יצחק לוי: נכון

יצחק לוי:  פנקס הרעלים נמסר

יצחק לוי:  כל הנתונים של הכמויות נמצאים במשרד להגנת הסביבה נכון לסוף 2022

מטי צרפתי הרכבי: אבל זה לא הגוף המפקח

יצחק לוי: הגוף המפקח זה המשרד להגנת הסביבה

יצחק לוי:  הממונה היא זאת שמציגה לי את היתר הרעלים, אני עובד מולה

יוראי להב-הרצנו: מה הוא היתר הרעלים?     

משה גפני: אומר מר לוי שהמשרד להגנת הסביבה מקבל את כל הנתונים לגבי הנושא של הגנת הסביבה

מעיין פורת גנץ: לא

מעיין פורת גנץ:  הוא אומר שהוא מסר בהתאם לדרישתה של הממונה, כי לה יש סמכויות פיקוח והיא יכולה לדרוש ולקבל מידע

מעיין פורת גנץ:  אותו דבר לגבי איגוד ערים שיכול, ככל שיש לו סמכויות פיקוח, לקבל מידע מקצא"א וקצא"א מחויב למסור לו את המידע

חמד עמאר: אז מה הבעיה כאן?     

משה גפני: אז למה הם הלכו לבית משפט?     

מעיין פורת גנץ: את זה צריך לשאול אותם

משה גפני: לא, אני שואל אותך

מעיין פורת גנץ: הם עתרו על כניסתם לתוקף של התנאים, כולל לעניין הכמויות

משה גפני: אבל הם חייבים לתת את המידע לממונה על התקינה אצלכם

מעיין פורת גנץ: את המידע לגבי פנקס הרעלים הם נתנו

מעיין פורת גנץ:  יש מידע נוסף שדרשנו מהם שנוגע לאיכות אוויר, אבל את המידע הזה, שזה תנאי מקדים להגדלת הכמויות שהם ביקשו, הם לא הסכימו לתת

משה גפני: למה לא הסכמתם לתת את זה?     

יצחק לוי: לא אמרנו שלא הסכמנו

משה גפני: אז מה עשיתם?     

יצחק לוי: סקר מודל הפיזור בוצע במלואו ב-2017 ונמסר גם למיטל וגם למשרד להגנת הסביבה

יצחק לוי:  בהיתר החדש שנמסר לנו באמצע שנה שעברה נדרש לעדכן את הסקר הזה

משה גפני: מה קרה בינתיים?     

יצחק לוי: אנחנו עושים אותו ונגיש אותו למשרד

משה גפני: אז למה הלכתם לבית המשפט?     

יצחק לוי: רק על הנושא של הכמויות הלכנו לבית המשפט, לא על שום דבר אחר

יצחק לוי:  את כל נושא הסקרים נגיש, אנחנו עובדים על זה

יצחק לוי:  היו לנו בחודש האחרון ישיבות עם המשרד להגנת הסביבה

יוראי להב-הרצנו: מה היתר הרעלים של חברת קצא"א לגבי תעבורת הנפט במפרץ אילת? כמה דליפות המשרד להגנת הסביבה זיהה במפרץ כתוצאה מתעבורת הנפט בשנה האחרונה?      

נעמה לזימי: כמה לייצוא וכמה נשארים פנימה?     

מטי צרפתי הרכבי: האם היתר הרעלים הזה הוא היתר רעלים שעודכן, והאם הוא כולל גם היבטים סביבתיים? ממתי הוא הוגדר?     

אליהו דלל: איזה נתונים לא קיבלתם?         

מעיין פורת גנץ: היתר הרעלים עצמו זה היתר שניתן על ידי המשרד להגנת הסביבה ותוקפו לשנה

מעיין פורת גנץ:  ההיתר ניתן באפריל-מאי 2022

מטי צרפתי הרכבי: הוא מעודכן? הוא כולל היבטים סביבתיים?     

מעיין פורת גנץ: היתר הרעלים נוגע להיבטים סביבתיים שנוגעים לשמירה על הסביבה ועל בריאות הציבור

מעיין פורת גנץ:  הכניסה של התנאים האלה לתוקף הוקפאה על ידי בית המשפט ב-1 בדצמבר עד להגשת עתירה מעודכנת

מטי צרפתי הרכבי: כרגע הם פועלים עם ההיתר הישן?     

מעיין פורת גנץ: הם פועלים לפי ההיתר הישן שתוקפו היה עד אפריל-מאי 2022

מטי צרפתי הרכבי: מתי הוא הוגדר?     

מעיין פורת גנץ: 2021

יוראי להב-הרצנו: הוא מגלם את מדיניות אפס תוספת הסיכון שקבע המשרד לעניין רד-מד?     

מעיין פורת גנץ: מגבלת הכמות במפרץ אילת כפי שהייתה בהיתר הקודם, שזאת המדיניות שאתה מדבר עליה, היא זאת שחלה

יוראי להב-הרצנו: הם עומדים בה?     

לילך אהרון: בבדיקה שעשינו של פנקס הרעילים שהוגש לנו על ידי קצא"א ניתן לראות שהם עומדים בהיתר שנקבע בשנת 2021

משה גפני: מה הם לא נתנו לכם?     

לילך אהרון: ביקשנו סקרים נוספים לגבי ניתוח אירועי כשל, לגבי נתוני איכות אויר, אבל אלה תנאים שבינתיים הוקפאו על ידי בית משפט

לילך אהרון:  הם עובדים על הסקרים האלה

משה גפני: למה בית המשפט הקפיא את זה?     

צבי ניקסון: הוויכוח עם הממשלה הקודמת, עם השרה להגנת הסביבה הקודמת, היה על המגבלה של כמות הנפט שמותר להביא לאילת ולאשקלון

צבי ניקסון:  זה סעיף שמעולם לא הוחל בעבר, זה היה סעיף חדש

צבי ניקסון:  קצא"א התנגדה לאותה מגבלה, לכן עתרה לבית משפט

צבי ניקסון:  בית משפט הקפיא את הצו החדש, את היתר הרעלים החדש עוד בחודש יוני או יולי שנה שעברה

משה גפני: למה? מה הוא הסביר?     

צבי ניקסון: הוא אמר שהיו ספקות בעיני בית המשפט אם אכן היה מקום להגביל כמות שנתית של הובלה

צבי ניקסון:  היתר הרעלים בעבר קבע שמותר לאחסן ברגע נתון כמות מסוימת של דלקים או חומרים מסוכנים אחרים, שקצא"א תמיד עמדה בזה

צבי ניקסון:  ההגבלה החדשה דיברה על כך שאסור לקצא"א להוביל על בסיס שנתי יותר מ-x טונות של נפט, ועל זה קצא"א אמרה שהיא מתנגדת

משה גפני: משרד האוצר, למה אי אפשר לבטל את החיסיון כולו או חלקו?      

אפרת נחלון: הסיבות בגינן נדרש החיסיון הן חסויות, אני לא יכולה לפרט אותן כאן

משה גפני: אני מבקש לדעת אם התקיים אצלכם דיון

משה גפני:  האם אתם דנים בביטול החיסיון, הרי זה חלק מהמערכת פה? אני יודע את הסיבות של החיסיון, אני רק חושש שיש שימוש מרחיב מידי בנושא של החיסיון, במיוחד שעכשיו מכניסים לפה גם את בית המשפט

משה גפני:  המציאות תהיה שאנשים יבוא ויגידו: "לא מתעסקים עם קצא"א, שיעשו מה שהם רוצים", במיוחד אחרי שהתקבל מהם קטע חוף

משה גפני:  אני חייב לכם טובה על זה שנתתם לאילת קטע חוף, אבל מאז אני לא יודע מה קרה

משה גפני:  למה אי אפשר להוריד לפחות חלק מהחיסיון? אני יודע למה יש את החיסיון, רק אני חושש שאתם מרחיבים אותו, ואני רואה את זה גם כאן בדיון

אפרת נחלון: הצו עצמו הוא צו שמשקף בצורה יותר נכונה את ההתנהלות שהייתה לאורך כל השנים

אפרת נחלון:  היה צו בנוסח הרבה יותר כוללני, הוא עודכן בשנת 1968

אפרת נחלון:  בשנת 2016 נעשתה עבודה כדי לעדכן את נוסח הצו, כאשר במסגרת העבודה שנעשתה הוחרגה רשימת נושאים שבהם מידע שעוסק באופן בלבדי לא ייחשב למידע סודי, בין השאר עניינים של איכות הסביבה

אפרת נחלון:  הנושא הזה שוקף לבית המשפט העליון שדן על זה בבג"ץ שהגישה "אדם, טבע ודין" על נוסח הצו

אפרת נחלון:  מאז הייתה הארכה נוספת של הצו, כולל עדכון שלו עם התייחסות לחברת קו צינור אירופה אסיה

אפרת נחלון:  מה שאנחנו פועלים לעשות אותו היום זה הארכה נוספת של הצו כמות שהוא, שזה כולל את ההחרגה של רשימת הנושאים של מידע שהוא עוסק בהם באופן בלעדי

אפרת נחלון:  הצו הזה דורש אישור של ועדת חוץ וביטחון, לכן נפנה לוועדה, ושם, אני מניחה, יהיה דיון

משה גפני: מתי הוא מסתיים?         

אפרת נחלון: הצו כרגע צפוי לפקוע ב-15 בפברואר

יוראי להב-הרצנו: החיסיון המקורי היה על קצא"א א', לא על קצא"א ב'

אפרת נחלון: בשנת 2017 הצו עודכן והוחל גם על קצא"א ב', על קו צינור אירופה אסיה, כי למעשה החברה הזאת החלה לקום רק בשנת 2017

יוראי להב-הרצנו: אינ לא כופר בצרכים הביטחוניים או בצרכים שמחייבים חיסיון, אני רק אומר שישב פה לפני שנה מנכ"ל קצא"א והציג את הגישה שלו שלפיה ככל שמעבירים יותר נפט דרך מפרץ אילת כך יורד הסיכון לדליפה

יוראי להב-הרצנו:  אנחנו מבינים שיש צרכים ביטחוניים או צרכים אחרים שמחייבים חיסיון, אבל חיסיון גורף זה לא משהו סביר בהקשר הזה

נעמה לזימי: צריך לזכור שאנחנו גם בזמנים אחרים, שהמציאות השתנתה

נעמה לזימי:  לא רק המציאות השתנתה, גם החברה הזאת לא עונה על שאלות כמו שצריך, לכן אין פשוט ברירה

חמד עמאר: האם בצו החדש שאתם מכינים הנושא של איכות הסביבה הוא תחת חיסיון?       

אפרת נחלון: אנחנו רוצים להאריך את הצו כמות שהוא היום

חמד עמאר: האם המידע היום בנוגע לאיכות הסביבה שקוף לציבור?     

אפרת נחלון: יש רשימה של נושאים שמוחרגת מהסודיות, בין היתר איכות הסביבה ודברים אחרים

אליהו דלל: קצא"א מבוקרת על ידי מבקר המדינה?     

יצחק לוי: בוודאי

אליהו דלל: אני מרגיש שיש פה שיח של חרשים

אליהו דלל:  חיסיון זה משהו ביטחוני, אני לא חושב שאנחנו צריכים להיכנס אליו

נעמה לזימי: מה שאמרת עכשיו זה שיח של חרשים

נעמה לזימי:  ביטחון זה לא שם קוד  - -          

חמד עמאר: אבל אנחנו לא מאשרים את הצו

חמד עמאר:  מי שמאשר את הצו זה ועדת חוץ וביטחון

אליהו דלל: קצא"א נתלית בחיסיון, אבל היא אומרת שהיא נותנת את כל המידע שקשור באיכות הסביבה

אליהו דלל:  אם חסר מידע כזה, צריך להגדיר מה הוא אותו מידע ולתת אותו אם הוא לא פוגע בחיסיון

מטי צרפתי הרכבי: מאחר ויש כאן סמכויות פיקוח לגוף שהוא גוף ציבורי, שזה איגוד ערים, אולי אפשר לחשוב על להחריג את סוגיית החיסיון בנוגע אליו

מטי צרפתי הרכבי:  זה לא איזה מישהו בסתר

מטי צרפתי הרכבי:  מדובר על גוף מפקח, מבקר, שכבר מוכח כמקצוען בכל מה שקשור לתשתיות לאומיות כי הוא מפקח על כל תחנות הכוח, על תש"ן

מטי צרפתי הרכבי:  יכול להיות שהפתרון הוא שהגוף שמפקח יוחרג מאותו חיסיון

מטי צרפתי הרכבי:  יש זיקה ישירה בין עליית הכמויות לבין היתר הרעלים

מטי צרפתי הרכבי:  הבקשה של ההגדלה היא בקורלציה למפגעים, שזאת נקודה מאוד קריטית

משה גפני: ד"ר יובל ארבל, עמותת "צלול", בבקשה

ד"ר יובל ארבל: 	חשוב להבדיל בין קצא"א הישנה לקצא"א החדשה

ד"ר יובל ארבל:  קצא"א החדשה שהוקמה ב-2017 לא צריכה להיות בחוק החיסיון, אין בה נושאים ביטחוניים רגישים יותר מאשר רפאל או חברות תשתיות אחרות

ד"ר יובל ארבל:  קצא"א היא עדיין חברה פריבילגית, גורמת להרבה מאוד תקלות סביבתיות, זיהומים, וכולם זוכרים את האירוע בעברונה מ-2014 שהערכת העלות שלו הייתה מאות מיליוני שקלים ובסופו של דבר בהסכם פשרה זה עלה רק 100 מיליון שקל למדינה

ד"ר יובל ארבל:  חלק מהדברים נובעים בגלל החיסיון

ד"ר יובל ארבל:  כשאנחנו פונים ומבקשים מידע, אנחנו מקבלים מידע חלקי מהמשרד להגנת הסביבה בגלל החיסיון

ד"ר יובל ארבל:  גם תשובות שקצא"א נותנים פה בכנסת הן תשובות חלקיות ולא נכונות

ד"ר יובל ארבל:  נאמר פה ובתקשורת שהנפט שקצא"א מובילה הוא ברובו לצורכי מדינת ישראל, שצריך את קצא"א לצורכי אנרגיה

ד"ר יובל ארבל:  יכול להיות שצריך את נמלי קצא"א לצורכי האנרגיה התחבורתית של מדינת ישראל, אבל לא בכמויות האלו

ד"ר יובל ארבל:  בהיתר הרעלים החדש הגדילו את היקף השינוע השנתי באשקלון מ-10 מיליון ל-13

ד"ר יובל ארבל: 5 מיליון רק בגלל הטענה שזה לצורכי האנרגיה של מדינת ישראל, כאשר המציאות היא שהאנרגיה הזאת מיוצאת

ד"ר יובל ארבל:  כל ה-11 מכליות שעברו דרך אילת בשנה האחרונה, ב-2022, העמיסו נפט וייצאו את זה למזרח

נעמה לזימי: זה דבר מטורף מה שאתה אומר עכשיו

יוראי להב-הרצנו: כמה דליפות במפרץ אילת זיהיתם במהלך השנה וחצי האחרונות כתוצאה מהפעילות? האם הסכם רד-מד שנחתם בין קצא"א לבין האמירויות ממומש או לא?      

אסף בן לוי: אני רוצה להביא לתשומת לב הוועדה שיש כאן אמירה שמובאת בצורה חלקית על ידי קצא"א

אסף בן לוי:  כל הטיעון של קצא"א ושל משרד האוצר על כך שנושאים סביבתיים מוחרגים מצו החיסיון, הוא נכון רק אם מסתכלים על האופן המצומצם ביותר שבו נושאים סביבתיים מוגדרים

אסף בן לוי:  לדוגמה, צו החיסיון מגדיר את המידע על איכות הסביבה כחומרים שהושלכו לסביבה, הוא לא קובע שחומרים שקצא"א משתמשת בהם אבל טרם דלפו לסביבה הם חומרים שאין עליהם חיסיון

אסף בן לוי:  משמעות הדבר היא שלאחר שהייתה דליפה, לאחר שהנזק נגרם, לאחר שהציבור נפגע והסביבה נפגעת, רק אז אפשר לבקש מידע והמידע הזה אינו חסוי

אסף בן לוי:  לעומת זאת, מידע על חומרים שקצא"א משתמשת בהם בפועל כיום אבל עדיין לא גרמו נזק, זה מידע שחל עליו חיסיון

חמד עמאר: זה לא מה שאמר המשרד לאיכות הסביבה

אסף בן לוי: אני מצטט מתוך צו החיסיון שכעת רוצים להאריך אותו

אסף בן לוי:  יש היבטים רבים בפעילות של קצא"א שהם היבטים שיש לציבור אינטרס וזכות לדעת עליהם

אסף בן לוי:  אין שום סיבה שמידע כלכלי יימנע מהציבור, למשל מידע על ההכנסות של קצא"א

אליהו דלל: מה זה מעניין אותך?     

חמד עמאר: אנחנו מדברים על איכות הסביבה, לא על ההכנסות של קצא"א

אסף בן לוי: מכיוון שמדובר בחברה ממשלתית, חברה שפוטנציאל הנזק והנזק שנגרם בפועל על ידה הוא גדול, יש זכות לציבור לאזן בין התועלת שהוא מפיק מקצא"א באמצעות התמלוגים שלה למדינה לבין הנזק שנגרם

יוראי להב-הרצנו: למה שהדוחות הכספיים יהיו חסויים?     

נעמה לזימי: טען אריאל אבלין, סגן בכיר למנהל רשות החברות הממשלתיות במשרד האוצר, כך: "שאלת החיסיון היא לא שאלה שמונחת לפתחה של רשות החברות הממשלתיות, עמדתנו ועמדת החברה היא שהחיסיון הזה צריך להיות מוסר מהחברה, החיסיון הזה לא טוב לחברה"

נעמה לזימי:  האינטרס הציבורי הוא קריטי

נעמה לזימי:  אי אפשר לנתק את הסיפור הכלכלי כשהאוצר הוא זה שמתנגד להסרת החיסיון

נעמה לזימי:  האוצר מתנגד להסרת החיסיון ומבקש לדבר איתנו רק על סביבה, אבל חברים, זה לא עובד ככה

נעמה לזימי:  אם קשרו את הנושאים, נבין את הדבר לאשורו, והאינטרס הציבורי הוא לדעת גם את האלמנט הכלכלי וגם את הנזק שנוצר וההשפעה שלו על הציבור, לא רק על הסביבה

נעמה לזימי:  הדברים קשורים

ד"ר יובל ארבל: היקף השינוע של קצא"א באילת מאמצע שנות ה-90 עד 2020 היה בממוצע שתי מכליות בשנה, סדר גודל של חצי מיליון טון

ד"ר יובל ארבל:  מ-2020 הם התחילו לעלות ולעלות

ד"ר יובל ארבל:  זה קשור גם לשינוע הנפט מהמפרץ הפרסי

ד"ר יובל ארבל:  הם רוצים להגיע ל-70 מכליות, יותר ממכלית בשבוע, מה שאומר שכל הזמן תחנה מכלית באילת

ד"ר יובל ארבל:  כבר השנה היו 11 מכליות, יותר מפי שלוש מכליות, שזה הגדלת סיכון אדירה לתושבי אילת, זיהום אוויר ומטרדים

מטי צרפתי הרכבי: כמה מכליות באשקלון?      

ד"ר יובל ארבל: יש יותר מידי, לא הצלחתי לספור

יוראי להב-הרצנו: כמה דליפות של נפט זוהו במפרץ אילת כתוצאה מהפעילות של קצא"א בשנה וחצי, שנתיים האחרונות, והאם להבנת המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר הסכם רד-מד מקוים, ממומש ואתם מזהים עלייה בכמויות התעבורה במפרץ?     

יצחק לוי: 	במפרץ אילת במהלך השנה האחרונה לא הייתה אף דליפת דלק

משה גפני: איפה כן היה?     

יצחק לוי: באשקלון היו דליפות בחוף, גלישה של מכל של כמה ליטרים בודדים שהמשרד זיהה, היה שם, בדק, נתן הנחיות, ליווה את התהליך

יוראי להב-הרצנו: היה זיהום שהוא לא דלק?     

יצחק לוי: לא

יוראי להב-הרצנו: המשרד להגנת הסביבה, האם הנתונים האלה נכונים?      

משה גפני: הייתה דליפה של דלק בקצא"א באילת, באשקלון, בדרך?     

פרד ארזואן: היה אירוע אחד של פיח בנובמבר 2022 בקצא"א אילת

משה גפני: מה זה אירוע של פיח?     

פרד ארזואן: הפיח שיוצא מכלי השיט יוצר במים שכבה שחורה

משה גפני: מה עשו עם זה?     

יצחק לוי: קצא"א ניקתה את זה מההתחלה ועד הסוף

יצחק לוי:  במהלך שעתיים נגמר האירוע

חמד עמאר: כמה זמן לקח לנקות?     

פרד ארזואן: זה היה באותו יום

פרד ארזואן:  המדיניות של אפס סיכון היא מדיניות של המשרד, לא של השרה

פרד ארזואן:  אנחנו הגורם המקצועי שהמלצנו על המדיניות הזאת

יוראי להב-הרצנו: המדיניות מיושמת? אתם לא מזהים גידול בתעבורה של מכליות הנפט שעוברות דרך מפרץ אילת?      

פרד ארזואן: אם מסתכלים על הממוצע של 10 השנים האחרונות, אז מ-2021 יש עלייה

פרד ארזואן:  בשנה שעברה היו 11 מכליות, ב-2021 היו 10 מכליות, ב-2020 היו 5 מכליות, ב-2018 ו-2019 היה אפס

יוראי להב-הרצנו: האם גם כמויות הנפט גדלו?      

פרד ארזואן: הן גדלו בהתאם

יוראי להב-הרצנו: ההסכם ממומש או לא?     

לילך אהרון: המדיניות מדברת על כמות בטונות של נפט, היא לא מדברת על כמות מכליות

משה גפני: אני לא כל כך מרוצה מהפעילות של המשרד להגנת הסביבה

משה גפני:  אני במשך השנים חסיד של המשרד הזה

משה גפני:  הייתם צריכים להיות אטרקטיביים בעניין של קצא"א, במיוחד כשיש להם חיסיון ודברים שאתם יכולים להיכנס לעניין

משה גפני:  אני גם לא מרוצה מהמדיניות שלכם לגבי המפעל בראשון לציון

מטי צרפתי הרכבי: אולי שיגידו קצת על הכמויות באשקלון, איך הייתה ההתקדמות

לילך אהרון: באשקלון היו ארבעה אירועי דליפה בחוף, אבל הם לא היו אירועים משמעותיים כמו האירוע של לפני שנתיים שגרם למטרדי ריח עצומים בכל אשקלון

מטי צרפתי הרכבי: כמה מכליות יש באשקלון?     

לילך אהרון: יש המון מכליות

לילך אהרון:  תמיד היו המון מכליות

לילך אהרון:  זה לא כמו המכליות הספורות באילת

מעיין פורת גנץ: היתר הרעלים לא כולל מגבלה על מספר מכליות אלא על כמות

מטי צרפתי הרכבי: ברור שיש קורלציה ישירה בין כמות המכליות למספר

משה גפני: עורכת הדין נועה זלצמן, לובי 99

נועה זלצמן: נראה לי שיש בלבול כשאומרים שדברים של איכות הסביבה מוחרגים מצו החיסיון, כי הם מוחרגים כל עוד הם נוגעים אך ורק לאיכות סביבה, וראינו את זה בדיון שהתקיים לפני כשנה בוועדת הפנים כששאלות הכי בסיסיות שנגעו לעסקה עם סיכונים סביבתיים משמעותיים לא זכו למענה מנציגי החברה  בטענה של חיסיון, בין אם זה כמות הנפט שתעבור, כמה יישאר בארץ, כמה החברה תרוויח

נועה זלצמן:  יכול להיות שיש הצדקה ביטחונית לחיסיון, אבל התחושה היא שזה מנוצל, לכן אני מצטרפת להצעה שעלתה פה לשנות את ברירת המחדל כך שדברים שנוגעים לפעילות הביטחונית יישארו חסויים ובכל יתר הדברים להסיר את החיסיון

פרופ' ג'ק גילרון: 	75% ממי השתייה שלנו נמצאים בים התיכון, 500 מיליון מטר קוב לשנה נמצאים 40 קילומטר מאשקלון

פרופ' ג'ק גילרון:  אם יש שם דליפה רצינית, זה יכול להשבית את מתקני ההתפלה לשניים-שלושה חודשים

פרופ' ג'ק גילרון:  דליפה של 100 טון של נפט מצינור ב-2017 גרמה להשבתה של שלושה מתקני התפלה למשך שלושה ימים

צבי ניקסון: 	איפה זה היה?     

פרופ' ג'ק גילרון: אני מדבר על חוף של מדינת ישראל

צבי ניקסון: לא באשקלון

פרופ' ג'ק גילרון: זה היה בקרבת אשקלון

פרופ' ג'ק גילרון:  אם יש דליפה של אחוז אחד ממכלית נפט, שזה 250,000 טון, פי 25 מהדליפה של 2017, אתם יכולים לתאר לעצמכם מה זה יכול לעשות

פרופ' ג'ק גילרון:  אין לנו מקורות מים בלתי נדלים אחרים

משה גפני: מה שאתה אומר זה שאם יש דליפה זה יפגע גם במקורות המים, במי ההתפלה

מטי צרפתי הרכבי: באספקת מי השתייה לתושבים

אורי סבג: החיסיון, מעבר להשפעה שלו על היבטים סביבתיים, מאפשר התנהלות לא שקופה והתנהלות של מינהל לא תקין

אליהו דלל: מבקר המדינה מבקר אותם

משה גפני: ברור לגמרי שכשיש חיסיון, כשזה לא לאור השמש, יכולות להיות בעיות קשות שהן לא רק איכות הסביבה

משה גפני:  אני אבדוק מה מעמדי החוקי, בגלל שאתם צריכים להגיש צו לוועדת חוץ וביטחון

משה גפני:  קיימנו דיון כאן בוועדה חסויה על הנושא של קצא"א, על הנושא של החיסיון וכל מה שנלווה לעניין

משה גפני:  אני אבדוק  אם אנחנו יכולים לקיים את הדיון הזה, מכיוון שיש בעיות שהחיסיון גורם בעניין של איכות הסביבה

משה גפני:  הוא גורם לבעיות, מכיוון שאתם עוסקים בנפט, בשינוע, בהעברה של הדברים האלה שיכולים ועלולים לגרום לנזק סביבתי גדול מאוד

משה גפני:  אתם אומרים שלכם אין בעיה של חיסיון בכלל, שאתכם זה לא מעניין

משה גפני:  אנחנו עומדים מול משרד האוצר, ומשרד האוצר לא מאפשר את הפתיחה של החיסיון

משה גפני:  אם זה צו שיבוא לוועדת חוץ וביטחון, יכול להיות שנסתפק בזה שהיה אצלנו דיון מקיף עם כל האנשים הנוגעים בדבר

משה גפני:  אני יודע למה החיסיון הזה קיים, אני לא חולק על זה, אבל אני לא בטוח שאנחנו עדיין שם

משה גפני:  יכול להיות שעם כל הדברים שנעשו בינתיים אתם עדיין נשארתם בעמדה שהיא די אנכרוניסטית, שהיא כבר לא כל כך תואמת למה שקורה היום

מטי צרפתי הרכבי: או להחריג את הגופים שיש להם סמכויות פיקוח

מעיין פורת גנץ: 	לגבינו לא חל החיסיון, כלומר קצא"א מחויבת ואכן מוסרת לנו את הנתונים

משה גפני: ברגע שאמרת את זה הטענות שלנו אליכם הרבה יותר גדולות

משה גפני:  למה הם לא עובדים כמו שצריך?      

מעיין פורת גנץ: 	יושבים פה גורמי המקצוע שאמונים על הפיקוח על קצא"א, עושים מלאכתם נאמנה, דורשים מידע, מקבלים מידע, עוברים עליו, בודקים אותו, עושים ככל שביכולתם לפקח על קצא"א ועל הפעילות שלה

משה גפני: הייתם צריכים להגיד את הנתונים, הרי זה לא חיסיון, אלה דברים שנוגעים רק לאיכות הסביבה, ולא שנצטרך להגיע לנתונים האלה אחרי כל מיני חקירות

ד"ר יובל ארבל: לפחות  שיגידו מה היקף השינוע השנתי

מעיין פורת גנץ: אם יתיר לנו משרד האוצר לעשות זאת, בהחלט נעשה

משה גפני: גם אתם מפחדים ממשרד האוצר?         

מעיין פורת גנץ: לא מפחדים

משה גפני: עם כל הכבוד, משרד האוצר זה לא משרד הביטחון

משה גפני:  משרד האוצר הולך לוועדת חוץ וביטחון כדי לקבל חסיון על פעילות קצא"א בנוגע למה שיש עליו חיסיון

משה גפני:  את משרד ממשלתי, את המשרד להגנת הסביבה, את משרד חשוב

משה גפני:  אין חיסיון על הדברים שנוגעים למשרד שלכם

משה גפני:  מה את שואלת אותי עכשיו על משרד האוצר? אני מבקש מהמשרד להגנת הסביבה לפקח יותר על מה שנעשה באיכות הסביבה

איריס שליט: אולי ראוי להשלים את התמונה גם מבחינת התחושה של אדוני לגבי פעילות המשרד

איריס שליט:  אין דליפה שלא נבדקת, שלא נחקרת, ואין אירוע שלא מוגש בגינו כתב אישום או עיצום כספי

איריס שליט:  המשרד מפעיל מערך אכיפה מאוד-מאוד משמעותי, ואני חושבת שזה  בא לידי ביטוי ביחס לכל האירועים גם בקצא"א

משה גפני: זה לא בא ליד ביטוי בדיון הזה

יוראי להב-הרצנו: המטרה של המשרד היא לא רק לתבוע, היא גם למנוע

משה גפני: אני מקווה ומעריך שמה שאת אומרת הוא נכון, אבל זה לא בא לידי ביטוי בדיון כאן

משה גפני:  הדיון היה צריך להיות מאוד ממוקד

משה גפני:  חבר הכנסת יוראי שאל על כמות הדליפות שהייתה, על מה עשו בעניין הזה

משה גפני:  אנחנו נכנסנו פה לוויכוח על החיסיון, אבל החיסיון לא נוגע אליכם

משה גפני:  אתם עושים את הבדיקות, אתם גוף מפקח על פעולות הממשלה

משה גפני:  הייתם צריכים להגיד: "כך וכך היה, כך וכך פעלנו, כך וכך עשינו"

משה גפני:  מכיוון שלא קיבלתי תשובות חד משמעיות, אני בודק משפטית אם אני יכול לקיים דיון גם על החיסיון בוועדה חסויה

משה גפני:  אם אני לא אצליח לעשות את זה כאן, אני אבוא לוועדת חוץ וביטחון, אני חבר שם

משה גפני:  אני לא אעשה לכם חיים קלים, כיוון שמה שהיה פעם כבר לא נכון היום

משה גפני:  עופר כסיף, בקשה

עופר כסיף: גם אני פניתי בזמנו יחד עם יוראי בבקשה לדון בנושא הזה, כי הנושא הזה הוא באמת קריטי

עופר כסיף:  לבעיה עם החיסיון, עם הארכת החיסיון, מעבר לכך שאין שקיפות, שלדעתי זאת בעיה בפני עצמה, יש שני צדדים

עופר כסיף:  מצד אחד, החיסיון מאפשר לחברה לפעול בצורה שהיא מופקרת, או בצורה שהיא לא מוגבלת כראוי, בעיקר כשמדובר על חברה שהיא אחראית לכמה וכמה אסונות דליפה

עופר כסיף:  זה כבר לא מקרה אחד חריג, אנשים נמצאים בסכנה

עופר כסיף:  הדליפה שהייתה באשקלון בזמנו מסכנת את בריאות האנשים

עופר כסיף:  עם כל הכבוד, רווחה קודמת לרווח, והאדם קודם לאדמה

עופר כסיף:  אותו דבר לגבי ההרס של הריף באילת, אחד מנכסי הטבע החשובים ביותר שיש לנו שנהרס בגלל זה, כשהחיסיון מקל על ההרס

עופר כסיף:  לא יכול להיות ולא יעלה על הדעת שהחיסיון יוארך ויאפשר את זה

משה גפני: אנחנו הצלנו חלק

עופר כסיף: אני מעריך, מכבד ומודה לאדוני על זה, אבל צריך להמשיך

עופר כסיף:  יש שני צדדים למטבע

עופר כסיף:  צד אחד זה באמת הנושא של להגביל את החברה כמו כל כחברה כדי שתפעל בצורה שלא פוגעת בנכסי טבע ובבני האדם

עופר כסיף:  הצד השני של אותו מטבע זה האם אנחנו, האזרחים, קל וחומר האנשים שמקבלים החלטות, רוצים להיות עבדים של בעלי ההון? האם אנחנו מוכנים לכך שבעלי ההון הם אלה שישלטו?         

משה גפני: אתה הולך רחוק מידי

עופר כסיף: זה חלק מהעניין

חמד עמאר: זו חברה ממשלתית, אין בעלי הון כאן

עופר כסיף: תמיד יש בעלי הון

עופר כסיף:  האם אנחנו רוצים שהכוח יהיה בידם? אני אומר שלא

עופר כסיף:  אני חושב שצריך להסיר לחלוטין את החיסיון, אני חושב שהוא תירוץ

עופר כסיף:  גם אם אנחנו לא הולכים כל כך רחוק, לפחות שהחיסיון יהיה על המינימום הלכאורה הכרחי

משה גפני: 	אני מתנצל בפני המשרד להגנת הסביבה, אתם עושים עבודה טובה, הכל בסדר

משה גפני:  תשנו את עמדתכם לגבי ראשון לציון, זה גם חשוב, כי אנשים שם חיים בפחד

משה גפני:  אתם נותנים שם את הגיבוי

משה גפני:  צריך להסיר את החיסיון באופן חלקי

משה גפני:  עופר, הנושא של החיסיון הוא איננו תירוץ

משה גפני:  היו סיבות בעבר לחיסיון, יכול להיות שהיום כבר לא

משה גפני:  זה היה פה בדיון, אנחנו יודעים בדיוק על מה מדובר

עופר כסיף: אני מכיר

עופר כסיף:  יכול להיות שאנחנו חלוקים על זה

משה גפני: אנחנו מבקשים לבדוק מחדש אם צריך להמשיך את החיסיון באופן מלא או יש להסיר אותו באופן חלקי

משה גפני:  הכנסת הנוכחית יותר סביבתית מכל הכנסות הקודמות והנושא הזה של קצא"א יהיה על סדר היום

משה גפני:  ביקשתי מהלשכה המשפטית לבדוק לגבי הנושא של  החיסיון, האם אנחנו יכולים לקיים את הדיון הזה

משה גפני:  בכל מקרה אתם צריכים להגיש לוועדת חוץ וביטחון בשביל להאריך את מועד החיסיון

משה גפני:  תהיה ביקורת גדולה אם לא תפקיעו את החלקים של הגנת הסביבה מהחיסיון

משה גפני:  אומר המשרד להגנת הסביבה שאין על זה חיסיון, אז אל תבקשו על זה חיסיון, וגם לא ללכת לבית משפט, כיוון שמבית המשפט תועלת לא תהיה

משה גפני:  תודה רבה, הישיבה נעולה