ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 24, 2023-02-02 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב

שמחה רוטמן:  ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט

שמחה רוטמן:  היום י"א בשבט תשפ"ג

שמחה רוטמן:  הנושא של הישיבה היום: הצעת חוק ההוצאה לפועל (נגיף הקורונה החדש – תיקון מס' 68 והוראת שעה) (תיקון מס' 2)

שמחה רוטמן:  היא עברה במליאה ואנחנו בהכנה לקריאה שנייה ושלישית

שמחה רוטמן:  אנחנו מברכים את נציגי המשרדים שבאו להסביר לוועדה על הצורך בהארכת הוראת השעה

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי, אתה רוצה להציג קודם את מהות התיקון, או שניתן להם להציג?     

אלעזר שטרן: זו הצעה ממשלתית, הממשלה תציג

שמחה רוטמן: בבקשה

ענת הר אבן: אני היועצת המשפטית של רשות האכיפה והגבייה

ענת הר אבן:  נמצאת לצדי כבוד רשמת ההוצאה לפועל, חן לוי, ומרב זוהרי ממשרד המשפטים

ענת הר אבן:  ההצעה הזאת מקודמת, כמובן, על דעת השר

ענת הר אבן:       במסגרת תיקון 68, שנקרא תיקון הקורונה, היו שניים או שלושה עניינים של תיקונים

ענת הר אבן:  תיקון אחד עסק באיזושהי הסדרה של תשלום חובות בתקופת הקורונה

ענת הר אבן:  אך לצד העניין הזה גם תוקן באופן קבוע סעיף 7א(1) לחוק ההוצאה לפועל

ענת הר אבן:  אגיד ממש בקצרה

ענת הר אבן:  במסגרת תיקונים שנעשו אפרופו חוק חדלות פירעון, בוטל המוסד של חייב מוגבל באמצעים מהעולם, והכנסנו במסגרת סעיף 7א(1) לחוק ההוצאה לפועל הסדרה של תקופות שבהן החייב יכול לשלם את החוב

ענת הר אבן:  אם זה חוב עד 100,000 שקלים הוא יכול לשלם את זה בשלוש שנים, אם זה חוב מעל 100,000 שקלים בארבע שנים, ולכל תקופה כזאת יש אפשרות להאריך את זה בשלוש שנים נוספות

ענת הר אבן:  לצד ההוראה הזאת חשבנו שנוכח השינוי הזה של ביטול המוסד של חייבים מוגבלים באמצעים בתחימת הזמן של פריסת החובות, שיהיה נכון לקבוע סמכות לרשמי ההוצאה לפועל לפעול ולתת צו תשלומים בצורה אחודה במספר תיקים

ענת הר אבן:  קבענו את ההוראה הזאת כהוראת שעה, כי רצינו לראות שזה לא מחולל איזשהו שינוי דרמטי או כזה שאנחנו לא יכולים לצפות את ההשלכות שלו

ענת הר אבן:  וכשאנחנו בוחנים את הנתונים אנחנו רואים שב-2020 ניתנו כ-2,746 צווי איחוד בתשלומים, ב-2021 ניתנו 4,062 תיקי איחוד, ב-2022 ניתנו 4,190 תיקי איחוד

ענת הר אבן:  חלקם עדיין מהדור הישן, שאומר שכדי שחייב יוכל לאחד את התיקים שלו הוא צריך לשלם כתנאי להגשת הבקשה 3%, ולשלם מדי חודש כ-3%, בחלקם לפי הוראת השעה

ענת הר אבן:  מאחר שמצאנו שהוראת השעה עובדת באופן יעיל ואנחנו חושבים שנכון להפוך אותה להוראת קבע, אנחנו מבקשים במסגרת הצעת החוק להפוך אותה לקבועה

ענת הר אבן:       המסלול המקוצר הוא מסלול שמאפשר לזוכה שמעדיף לא להיות מיוצג לבקש שההוצאה לפועל תהיה הגורם היוזם בנקיטת הליכים

ענת הר אבן:  כשקבענו את המסלול המקוצר, וזה היה בעידן החייבים המוגבלים באמצעים, חשבנו שזה לא נכון שהמסלול המקוצר ימשיך ויטפל בתיק שנכנס לתיק איחוד

ענת הר אבן:  ומאחר שכרגע הגמישות והוורסטיליות,  היציאה והכניסה לתיק איחוד היא אחרת, אז נראה לנו שזה נכון שאם תיק במסלול המקוצר נכנס לאיחוד, יש סיכוי שהוא גם יצא מהאיחוד ואין סיבה שהזוכה יימצא במצב שבו התיק שלו נמצא במסלול הרגיל והוא צריך ליזום תהליכים בעצמו, וחשבנו שנכון יהיה שהתיק יישאר במסלול המקוצר

ענת הר אבן:  אותו דבר גם אם זוכה מבקש לפתוח תיק והתיק כבר נמצא באיחוד תיקים, אין סיבה למנוע את זה ממנו

ענת הר אבן:  אלה עיקרי התיקונים שיש לנו בהצעת החוק

שמחה רוטמן: יש לי כמה שאלות

שמחה רוטמן:  שאלה ראשונה, נתחיל דווקא מאיחוד התיקים

שמחה רוטמן:  איחוד תיקים הוא סיטואציה שבה להבנתי כל הסכום שנקבע עקב פעולת גבייה מסוימת, או תשלום מסוים, מחולק לתיקים הקיימים של החייב

ענת הר אבן: לא, אנחנו לא בסעיף 76, אם אני מבינה מה שאדוני שואל

ענת הר אבן:  יש מצב שבו מוטלים מספר עיקולים, ואז כשמממשים את אחד העיקולים אז סכום העיקול מתחלק בין כמה תיקים מכוח הוראת סעיף 76

ענת הר אבן:  אנחנו לא שם

ענת הר אבן:  אנחנו במצב שבו חייב מיוזמתו מגיש בקשה לצו תשלומים, כי הוא לא רוצה להימצא במצב שנוקטים נגדו הליכים, הוא רוצה להיות בסדר עם המערכת

ענת הר אבן:  אנחנו מעודדים מאוד את כל החייבים בכל הפניות שלהם אלינו להגיע אלינו ולהסדיר את החוב

ענת הר אבן:  אבל החייבים לא תמיד מודעים לזה

ענת הר אבן:  יש חייבים שמודעים, ואז מבקשים איחוד תיקים

שמחה רוטמן: אני כן הבנתי

שמחה רוטמן:  לא דיברתי על סכום שהגיע כתוצאה מעיקול, אלא כמו שאמרתי, או שהחייב בא לשלם או שכתוצאה מעיקול או מכל פעולת גבייה

ענת הר אבן: אני אדייק

ענת הר אבן:  אם הוא משלם בעקבות צו תשלומים בתיק, הכסף ייכנס לתיק מסוים

שמחה רוטמן: אלא אם כן יש איחוד תיקים

ענת הר אבן: אלא אם כן יש איחוד תיקים

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  ולכן ההחלטה על איחוד תיקים בעצם גורמת לזה שכל 1,000 שקלים שהחייב משלם, במקום להגיע לתיק מסוים יתחלקו לכלל התיקים

שמחה רוטמן:  הרבה מאוד פעמים, ואני מתאר לעצמי שאתם גם מכירים את המציאות הזאת, יש חייבים שרוצים לשלם כי נצברו להם חובות בגלל שהם היו במצוקה כלכלית, לא מצאו עבודה, פוטרו מעבודתם, כל מיני דברים כאלה, חזרו למוטב, יודעים שיש להם יכולת, הם לא מוגבלים באמצעים בהגדרה כי את זה ביטלנו אבל הם כן יודעים שיכולת התשלום שלהם החודשית עכשיו, עם העבודה החדשה שהם מצאו, היא 1,000 שקל בחודש והם רוצים לשלם את זה

שמחה רוטמן:  לכאורה אין סיבה שזה לא יתחלק לכל החובות בהתאם לכוחם ולתפקידם

שמחה רוטמן:  אבל הרבה מאוד פעמים הפעולות שקדמו, שהביאו את החייב למצב שהוא רוצה צו תשלומים, הן פעולות שננקטו על ידי צד מעוניין

שמחה רוטמן:  ויש כל מיני גופים, יכול להיות גוף אישי, יכול להיות שותף עסקי, יכול להיות גוף מוסדי

שמחה רוטמן:  והפעולות שהובילו את החייב הסרבן ממצב שהוא נעלם, לא מגיע, מתחמק מהתרעות, למצב שהוא מוכן לבקש צו תשלומים, ננקטו על ידי צד

שמחה רוטמן:  הסיטואציה שבה זה נעשה באופן אוטומט, איחוד תיקים, מורידה את התמריץ של הנושה הגדול או של הנושה העיקרי או הנושה בעל המוטיבציה, כל אחד מסיבותיו שלו, להביא את החייב לשולחן

שמחה רוטמן:  אני נושה, אני שלחתי אליו 300 עיקולים שהגיעו אליו הביתה, שלחתי לו עיקולים על המשכורת, לקחתי חוקר פרטי, עשיתי הכול, והוצאתי המון הוצאות על זה, והוא בסוף בא והגיע למסקנה של צו תשלומים, ועכשיו אחרי שלוש שנים שאני רודף אחרי האיש, אני מתחיל ליהנות קצת מפרי עמלי ואז בא רשם ההוצאה לפועל ואומר: זה יחולק שווה בשווה לכולם, תופעת הטרמפיסט

שמחה רוטמן:  זה לא פר הליך, כי עיקול, כמו שאמרת, יש לזה פתרון לעיקול

שמחה רוטמן:  קודם מי שהטיל את העיקול מקבל בדרכים מסוימות

שמחה רוטמן:  אבל אמיתית זה מה שהוביל לאירוע

שמחה רוטמן:  הוא לא היה מגיע בחיים

שמחה רוטמן:  אני מבין אם אתם במסלול מקוצר

שמחה רוטמן:  אם אתם במסלול מקוצר, אז אתם הגורם היוזם ואתם הגורם המתכלל והכול בסדר

שמחה רוטמן:  אבל אם זה לא, למה שיהיה פה טרמפיסט? ואני לא יודע האם יש יכולת והאם אתם עושים את זה שרשם ההוצאה לפועל בודק, אם יש 100 נושים לחייב, 80 נושים לחייב, ורק אחד או שניים מהם נקטו בכלל פעולות שהובילו את החייב להגיע לצו תשלומים, ועכשיו כולם מקבלים והם יקבלו שבריר מהדבר הזה, אתם מורידים את המוטיבציה שלהם לפעול מלכתחילה

שמחה רוטמן:  השאלה היא אם אתם חושבים על זה, אם יש לכם מענה לזה, ואם לא אז למה לתת את הטרמפיסט הזה

ענת הר אבן: אני אענה לאדוני, משתי סיבות

ענת הר אבן:  יש לי הנתונים לגבי מספר תיקים לחייב

ענת הר אבן:  יש לנו 486,000 חייבים בהוצאה לפועל

ענת הר אבן:  ל-213,000 מהם יש תיק אחד

שמחה רוטמן: ואז התיקון הזה לא רלוונטי לגביהם

ענת הר אבן: נכון

ענת הר אבן:  ל-110,000 יש בין שניים לשלושה תיקים

ענת הר אבן:  ל-120,000 יש בין ארבעה ל-10 תיקים, וליתר 43,000 החייבים יש מ-10 תיקים ומעלה

ענת הר אבן:  מעט מאוד יש עם בין 50 ל-100, כ-600 חייבים

שמחה רוטמן: הטיעון נכון גם עם שלושה תיקים, אבל עם 10 תיקים הוא בוודאי רלוונטי

ענת הר אבן: כשאדוני הציג את הדברים גם חשבתי על הדברים מהצד השני, שיכול להיות שלחייב יהיה אינטרס שלא יאוחדו התיקים שלו

ענת הר אבן:  למשל כשאחד התיקים שלו מתנהל בריבית מאוד גבוהה, נניח הסכמית, מול הבנקים

ענת הר אבן:  בהצעת החוק גם כתבנו שהחייב גם יכול להתנגד לאיחוד, וחלק מהטעמים של ההתנגדות לאיחוד היא כמובן אם יש חוב שקיימת לו עדיפות לשלם אותו קודם, או מסיבות אישיות כמו שאמרת, או בגלל ענייני הריבית

ענת הר אבן:  מהפעילות שלנו אנחנו כן רואים שזה חשוב להסדיר את הדברים ברמת החייב

ענת הר אבן:  כשאנחנו עושים צו תשלומים, לא כל ההליכים מעוכבים

ענת הר אבן:  מעוכבים הליך עיקול עו"ש, עיקול משכורת והוצאת מטלטלין

ענת הר אבן:  זוכה שהוא זוכה מהסוג הפעיל שאדוני דיבר עליו קודם תמיד יכול להגיד: תפסתי לו עכשיו רכב, אני רוצה לממש את הרכב

ענת הר אבן:  זה לא מונע

ענת הר אבן:  הרשם יצטרך לשקול כמובן את הנכסים שנתפסו ומה הוא מעכב ומה לא

ענת הר אבן:  כמו שאמרתי, צו התשלומים לכשעצמו, ההסדר, לא מונע את כל הפעולות

ענת הר אבן:  מה שאדוני הציג, הייתי מצפה כשפרסמנו את הצעת החוק הזאת, כמו כן את תיקון 68, שזה יבוא מצד לשכת עורכי הדין, ולא עלתה טענה כזאת

שמחה רוטמן: אולי הם מפחדים להגיע לוועדה, אנחנו לא יודע למה

שמחה רוטמן:  פשוט יש ועדה אחרת שאנחנו מנסים להרחיק אותם משם, אולי הם חשבו שגם מהוועדה הזאת

ענת הר אבן: בשלב ההפצה של התזכירים לציבור, הן הנוכחי והן הקודם, זו לא טענה שעלתה ואנחנו לא ראינו קושי כזה

ענת הר אבן:  אם כבוד הרשמת רוצה להוסיף, אשמח

חן לוי: אתה הצגת פה את הצד של הזוכה, ואני רוצה להגיד למה יש יתרון לכל הזוכים באיחוד תיקים מהצד של החייב דווקא

חן לוי:  כשמגיע אליי חייב בצו הבאה או במסגרת צו תשלומים, אני יודעת שכרגע יש משהו בתיק ספציפית

חן לוי:  כשהוא בא בצו הבאה זה כי הכרחנו אותו להגיע, שוטר הביא אותו, אבל כשהוא מגיע בצו תשלומים סימן שקרה משהו בתיק, כמו שאמרת, ויש איזשהו עיקול כנראה שמפריע לו, ככל שהתיק הזה הוא לא תיק חדש

שמחה רוטמן: או עיקול או הצקות

חן לוי: ככל הנראה עיקול

חן לוי:  עיקול זה הדבר שהכי מטריד היום את החייבים, עיקול חשבון עו"ש

שמחה רוטמן: גם שללנו את הדברים האחרים

שמחה רוטמן:  שללנו את רישיון נהיגה, כרגע זה מה שנשאר

שמחה רוטמן:  פעם היו עוד דברים

חן לוי: זו לא הצקה, זו הכבדה משמעותית על חיי אדם, העיקולים

חן לוי:  ואז כשהוא מגיע אליי אני בודקת מה אותו דבר שגרם לו לבוא ולבקש את צו התשלומים

חן לוי:  ומה שקורה כשאני מאחדת תיקים, כשהוא מבקש ממני צו תשלומים ספציפי, הוא משלם לי תשלום ראשון ואז הוא מקבל כל מיני הקלות והגנות שעוזרות לו לחודש-חודשיים הקרובים, כי עוד מעט אתה לא תשלם ואז הזוכה יחזור אלינו ויבקש חידוש הליכים

חן לוי:  אגב, אני צריכה לשקול האם נכון לאחד את התיקים שלו

חן לוי:  אני מסתכלת על הזוכים, אני מסתכלת על הפעולות שהזוכים עושים, אני מסתכלת על גובה החובות, היקף החובות, האם בכלל ניתן לאחד בהיקף החובות הזה

חן לוי:  אני מסתכלת על הכנסות מול ההוצאות שלו, על מה ההכנסה הפנויה

חן לוי:  כי אם הוא מציג לי בתוך היקף חובות של 70-60 אלף שקלים שבתיק הזה עכשיו הוא נכון לשלם 1,000 כשההכנסה הפנויה שלו היא 1,000, סימן שבחובות האחרים הוא לא מתעסק כרגע, ואז מחר זוכה אחר ינקוט הליך וכל צו התשלומים הזה הוא צו תשלומים זמני בלבד

חן לוי:  אני רוצה למנוע את הזמניות, אני רוצה לתת לו פתרון לטווח של שלוש-ארבע השנים הקרובות כדי שהוא יצא מההוצאה לפועל

חן לוי:  הדרך הנכונה כשאני רואה את זה ויש לי מעקב בצווי הבאה לפחות, כשמגיע אליי חייב בצו הבאה ואני מציגה לו את האפשרות לשלם במאוחד, אז קודם כל הם לא מכירים את האפשרות הזאת שהם בכלל יוכלו לבקש אותה

חן לוי:  אני אומרת לו: אני עושה לך כרגע עיכוב של הליכים מסוימים ואתה יכול לחזור לשגרה בריאה, ואתה משלם צו תשלומים מאוחד

חן לוי:  יש לזה  יתרון אדיר, כי הוא חי, הוא נושם, הוא יכול לכלכל את המשפחה שלו לצד תשלום של גובה החובות

חן לוי:  אז הזוכים אולי לאורך יותר זמן יראו את הכסף, זה לא חייב מוגבל שהם מקבלים שקלים בודדים אלא הם מקבלים פה סכום, אבל הם מקבלים פה סכום לעומת כלום שהיה עד עכשיו, והם מקבלים פה סכום מסוים לאורך מספר שנים, ואחרי כמה שנים אנחנו אומרים לחייב הזה שלום וגם הזוכים קיבלו את כספם לאורך זמן וקיבלו גם ריביות על הסכום הזה

חן לוי:  אז שני הצדדים מבחינתי יוצאים בתהליך הזה מרוצים

חן לוי:  ואם הוא לא משלם, אז יש התרעה אחת ואנחנו נפרדים ממנו בתיק האיחוד, ובפעם הבאה הוא כבר לא יקבל הזדמנות כל כך טובה

חן לוי:  אז אני מסתכלת על זה מנקודת המבט של שני הצדדים ולא רק מנקודת המבט של הזוכה או הפעולות שהוא ביצע, כי לפי מה שאני רואה בתיקים אתה עושה פעולה ואתה מחכה, אתה רואה שזה לא הניב משהו אתה תגיע לפה עוד שנתיים ותעשה עוד פעולה

חן לוי:  אתה מסתכל על זוכים מוסדיים שעשו פעולות, אבל דווקא הזוכים הפרטיים הם הזוכים שיותר קשה לי איתם, כי הם לא יודעים מה לעשות, אז דווקא תיק איחוד עוזר להם

חן לוי:  הזוכים המוסדיים שיש להם צבא שלם שעובד בהוצאה לפועל, הם עשו והם הביאו לתשלום, אבל לזוכים האלה גם בדרך כלל יש ריביות יותר גבוהות ואז הזוכים הפרטיים פשוט לא מקבלים כלום, כי הם לא יודעים לבצע את הפעולות, כי הם צריכים פה עורך דין שאין להם כסף לשלם לו

שמחה רוטמן: היתרונות באיחוד תיקים ברורים לחייב, ברורים למערכת, להוצאה לפועל, לעתים גם לחלק מהנושים ולחלק לא

שמחה רוטמן:  בנושא הזה אני רואה, כשהפכנו את ברירת המחדל, אני כמובן חושב שהנגשת הידע לחייבים הוא חשוב, ידע על זכויותיהם, בין אם זה נעשה על ידי פרסום, בין אם זה נעשה על ידי דפי מידע כאשר הוא מגיע ללשכה ובין אם זה נעשה על ידי לשכות הסיוע המשפטי ובין אם זה נעשה על ידי הרשם כחלק מהדרכה של נוהל הרשמים ליידע

שמחה רוטמן:  כמו שכאשר מגיע אדם לשופט, הוא אומר לו: דע לך שיש לך זכות לייצוג בפני עורך דין, ואם אין לך כסף נמנה לך מהסנגוריה

שמחה רוטמן:  כי חובת יידוע על זכויות וזכויות נפגעי עבירה זה דבר מאוד חשוב

שמחה רוטמן:  אני אומר, הפכנו פה את ברירת המחדל, אמרנו שאיחוד הוא הכלל

שמחה רוטמן:  בפועל, מישהו שיש לו כמה תיקים והגיע לשלב של תשלומים, ברירת המחדל היא לתת לו באופן יזום איחוד תיקים, גם אם הוא לא מבקש

שמחה רוטמן:  זו ברירת המחדל שהחוק הזה מייצר

שמחה רוטמן:  ודבר שני, אני מנסה להבין האם לנושים יש זכות להתנגד לדבר הזה

שמחה רוטמן:  אני יודע שיש סמכות כללית, אבל הסעיף פה מייצר אלא אם כן החייב התנגד

שמחה רוטמן:  זו זכות טיעון כחלק מההליך אוטומטי, כי הרבה פעמים כשחייב מגיע לצו תשלומים לנושים האחרים, בהנחה שיש שני נושים פעילים בתיק

ענת הר אבן: אלה שני תיקים נפרדים

שמחה רוטמן: יש לנו חייב שיש לו 10 תיקים

שמחה רוטמן:  כמה כאלה שיש עם 10 תיקים, 120,000?     

ענת הר אבן: לא יודעת אם 10

ענת הר אבן:  אבל בין ארבעה ל-10 יש 120,000

שמחה רוטמן: ומעל 10?     

ענת הר אבן: בין 11 ל-50 תיקים יש לנו 43,000

שמחה רוטמן: אז נדבר על הקבוצה הזאת, אנשים עם המון תיקים בהוצאה לפועל

ענת הר אבן: אולי אגיד עוד נתון שלא אמרתי קודם

ענת הר אבן:  בשנת 2022, מתוך 300,000 תיקים שנפתחים כל שנה בממוצע ניתנו 25,000 צווי תשלומים על ידי רשם

שמחה רוטמן: השאלה כמה מהם הם למקום שיש איחוד לתיקים וכמה מהם כשיש תיק אחד

ענת הר אבן: 4,000 היו באיחוד

שמחה רוטמן: יכול להיות שה-4,000 האלו מייצגים 40,000 תיקים

שמחה רוטמן:  לכן זה חשוב

שמחה רוטמן:  השאלה היא כמה תיקים בהוצאה לפועל נסגרו כתוצאה מהצו הזה, עברו לסטטוס של איחוד תיקים עם צו תשלומים, דהיינו לא נוגעים בהם עד שהחייב מפר את צו התשלומים, או משהו כזה

ענת הר אבן: כמו שהסברתי לאדוני, זה לא מעכב הליכים

ענת הר אבן:  זה מעכב רק שלושה הליכים, עו"ש, משכורת ו- - -       

שמחה רוטמן: אלה שלושה ההליכים היחידים פחות או יותר האפקטיביים שנשארו

ענת הר אבן: נכון

ענת הר אבן:  אבל אם יש לחייב נכס כמו רכב או דירה או קרן השתלמות שאפשר לגעת בה, אז הזוכה יבקש כמובן לממש

ענת הר אבן:  אנחנו לא גוברים על הזכות הקניינית של הזוכה לפרוע את חובו

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל אני אומר שוב, ניקח את המקרה של 43,000 חייבים שיש להם מעל 10 תיקים, ויש שניים או שלושה נושים פעילים, שהם לא נמצאים בשלב שאוטוטו מקבלים מכם התרעה לפני מחיקה מחוסר מעש, שנתיים לא עשית שום דבר בתיק ואני סוגר לך את התיק, שזה גם קיים

שמחה רוטמן:  ואז מתוך אותם אנשים יש שני נושים פעילים

שמחה רוטמן:  אני אומר את זה כי יצא לי הרבה מאוד פעמים לעשות הליכים של חדלות פירעון בהוצאה לפועל, ובממוצע יש 20 חובות לאדם, או 10 תיקים פתוחים, שמתוכם חלק הם או קטנים מאוד, או לא מאוד משמעותיים

שמחה רוטמן:  אולי יש להם ריבית שתתפיח אותם יום אחד אבל הם לא פעילים

שמחה רוטמן:  לאף אחד לא היה שווה לנקוט הליך על 2,000 או 3,000 שקלים או החוב למכולת או החוב למועצה האזורית

שמחה רוטמן:  הם לא באמת מפעילים עליהם גבייה אגרסיבית, כי זה לא שווה להם, גם לעורך הדין שקיבל את התיק, הוא לא מתעסק ב-2,000 שקלים אלא מחכה ל-30,000

שמחה רוטמן:  ולעומת זאת יש לו שני נושים פעילים, אחד בנק ואחד השותף העסקי שהוא מאוד כועס עליו כי הוא לקח את כל הכסף וברח

שמחה רוטמן:  אלה השניים הפעילים

שמחה רוטמן:  ואז הבנק הוא קצת יותר פעיל מהשני וגם הריביות שלו יותר גבוהות, הוא יגיע לאיחוד התיקים בעקבות משהו מעצבן שעשה לו הבנק ולא בעקבות משהו מעצבן שעשה לו הנושה השני

שמחה רוטמן:  הלחץ המשותף של אותם שני נושים פעילים – מהניסיון שלי זה המצב הנפוץ – הביא  אותו לבוא סוף סוף ולהתחיל לשלם את חובו

שמחה רוטמן:  הוא הגיע במקרה בתיק א' ולא בתיק ב'

שמחה רוטמן:  היה יכול להגיע בתיק ב' ולא בתיק א', זה העניין של מי הגיע אליו אחרון כשנמאס לו

שמחה רוטמן:  ואתם עושים לו עכשיו איחוד תיקים כך שהשניים שפעלו יקבלו שבריר

ענת הר אבן: ביחס לגובה החוב

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  השניים שפעלו יקבלו חלק, והשמונה שלא פעלו יקבלו אותו דבר, ולנושים הפעילים אפילו אין לכם זכות טיעון בהליך להתנגדות, כי הם אפילו לא מיודעים, הם אפילו לא הוזמנו

שמחה רוטמן:  זה צו תשלומים שהגיע לתיק אחד ואתם איחדתם, אפילו לא נתתם להם זכות טיעון בתהליך להגיד קודם תשוו את הפעולות שהופעלו בתיק, תנו לנו קודם, כי אנחנו פעלנו, כי הוא בא לפה בגללנו

שמחה רוטמן:  לא נתתם לו אפילו להגיד את הטיעון הזה למה לא לעשות איחוד

שמחה רוטמן:  אני גם לא יודע אם קיים לכם מנגנון לאחד חלק מהתיקים

שמחה רוטמן:  אתם או אחד-אחד, ואז אתם קובעים לו צו תשלומים, והוא יכול להגיד: אתם יודעים מה, אתם צודקים, תנו צו תשלומים של 1,000, אין בעיה, רק 500 פה ו-500 פה

שמחה רוטמן:  הוא נקט מלא פעולות, אני נקטתי מלא פעולות, השאר שיבואו ויבקשו צו תשלומים אליהם, ואם יגיעו עוד אז תעשו איחוד תיקים

שמחה רוטמן:  הם בינתיים ישנים, גם לא בוער להם לגבות את החוב

שמחה רוטמן:  הם שכחו ממנו

שמחה רוטמן:  אתם אוטוטו מוחקים את החוב

שמחה רוטמן:  להפך, אתם עכשיו תפיצו להם תשלומים ותיקים שאוטוטו היו נמחקים מחוסר מעש והיו יורדים ממסכת החובות שלו, בגלל שאתם הכנסתם את תשלום התיק בלי שהם פעלו אתם משאירים לו את החובות פעילים

שמחה רוטמן:  אתם, בהחלטה שלכם, שהוא גם לא מודע אליה

שמחה רוטמן:  הוא גם לא מודע לתוצאות שכתוצאה מהחלטה כזאת שלכם בעוד חודשיים הולכים להיות לו רק שני תיקים בהוצאה לפועל, ועכשיו בגללכם יהיו לו עכשיו 10 תיקים בהוצאה לפועל

שמחה רוטמן:  זה לא משהו ששווה לחשוב עליו?     

חן לוי: אז קודם כל הסעיף אומר "ישקול" והוא לא אומר "חייב"

חן לוי:  כשבא צו תשלומים אני לא מיד אוטומטית הולכת ומאחדת תיקים

חן לוי:  אני מיידעת את החייב בדרך כלל במסגרת ההחלטה שלי על איחוד תיקים, כי יש פה גם בעיה לחייב שמקבל עיכוב יציאה אוטומטית מהארץ, ואם הוא בעצם משלם במספר תיקים אז לא יהיה לו עיכוב היציאה הזה

חן לוי:  אז יש לזה גם משמעות

חן לוי:  ברגע שמאחדים תיק, אנחנו מחויבים מכוח החוק גם להטיל צו עיכוב יציאה מהארץ באיחוד תיקים

חן לוי:  כלומר, גם החייב צריך לשקול את זה כי יש לזה משמעות

שמחה רוטמן: כל חייב באיחוד תיקים אוטומטית בעיכוב יציאה?     

חן לוי: כן

שמחה רוטמן: אז בטח שאני לא מסכים שזה יבוא חד-צדדי

חן לוי: אבל זה לא חד-צדדי

חן לוי:  אנחנו לא מאחדים את זה בצורה חד-צדדית

חן לוי:  המטרה בעיניי בסעיף הזה ובתיקון הזה היא שעלינו כרשמי ההוצאה לפועל מכוח התיקון הזה מוטלת החובה לבדוק את כל תיקי החייב באותו רגע ולהסתכל על מכלול התיקים של החייב

חן לוי:  כך אני רואה את התיקון הזה

חן לוי:  כשאתה מסתכל על חיי תיק אז יש זוכים, וכשאני מסתכלת על תיקים אני רואה את זה כל הזמן, הזוכה פועל ואחרי שנה או שנתיים פועל פעם נוספת ובודק את זה אחת לכמה זמן

חן לוי:  כך תראה גם בתיקים אחרים, כל כמה זמן תראה את הבדיקה מה יש לאותו חייב

חן לוי:  הם לא יעשו את זה כל הזמן, גם המוסדיים לא ישקיעו כל חצי שנה

חן לוי:  ומטרת הסעיף פה היא גם לגרום לנו כרשמי ההוצאה לפועל לא לראות תיק ספציפי באותו רגע שחייב מגיע אלינו, אלא לראות את מכלול הדברים ולהציג לו את האפשרות הזאת של איחוד תיקים והמשמעויות שלו

חן לוי:   ממה שאני רואה, ואני עושה את זה כל הזמן, יש לזה תרומה עצומה לשני הצדדים

חן לוי:  זה לא משהו שפוגע בצדדים, והחייבים האלה אחרי כמה שנים יוצאים ללא חובות והזוכים קיבלו את כספם

חן לוי:  מהניסיון שלי, זה מה שאני רואה באיחוד התיקים

שמחה רוטמן: אני אומר את דעתי, אני עוד לא מגובש ואשמח שיהיה על זה דיבור ושיג ושיח, אולי גם לא בזמן הוועדה

שמחה רוטמן:  אני בוודאי לא רואה כרגע שאני מבטל הוראת שעה והופך את זה להוראת קבע

שמחה רוטמן:  אני בספק אם אני עושה את זה אפילו בהוראת שעה, מסיבה מאוד פשוטה, בייחוד לאור מה שאמרת בנושא של עיכוב יציאה מהארץ

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין איך אני יכול להפוך דיפולט

שמחה רוטמן:  הרי יש פה היפוך ברירת מחדל

שמחה רוטמן:  עד היום היה צריך בקשה יזומה של החייב, ועכשיו אנחנו אומרים בקשה יזומה של ההוצאה לפועל משיקוליה

שמחה רוטמן:  ולהפך, הוא צריך להתנגד ואין לו וטו על זה

שמחה רוטמן:  זה לא להגיד אם הוא הסכים לכך ושאלת ההסכמה והאם הוא מבין

שמחה רוטמן:  אני בטוח שכבודה מסבירה היטב לכל חייב שמגיע אליה את כל ההשלכות, אבל יש לנו הרבה רשמים בהוצאה לפועל ויש לחץ מאוד גדול

שמחה רוטמן:  האם הוא מבין שכאשר הוא לא מתנגד הוא בעצם אומר שיש לו עכשיו צו עיכוב יציאה? האם הוא באמת מבין את זה?     

חן לוי: סביר להניח שהוא מוגבל בכל מקרה

חן לוי:  כי אם הוא לא משלם יש הגבלות ויש גם הגבלת עיכוב יציאה מהארץ

חן לוי:  רוב החייבים שלנו הם עם ההגבלה הזאת

אלעזר שטרן: אני מציע להסתכל על זה בצורה טיפה שונה

אלעזר שטרן:  אני לא בטוח שנכון להסתכל על זה בצורה של שינוי הדיפולט

אלעזר שטרן:  אם לפני הוראת השעה הזאת הדיפולט היה שאין איחוד תיקים אלא אם כן החייב מבקש, המצב גם בהוראת השעה, אפילו בנוסח היותר מחמיר שהממשלה מציעה, זה לא שיש איחוד תיקים אלא אם כן החייב מתנגד, אלא שיש מקום או חובה, לא משנה, אפשר לדייק את העניין הזה, לשקול את העניין הזה

אלעזר שטרן:  זה לא שינוי דיפולט במובן של אוטומטית יש איחוד תיקים אלא אם החייב מתנגד

אלעזר שטרן:  אלא שיש האפשרות היזומה לשקול את הדבר הזה

אלעזר שטרן:  אז אפשר באמת לחשוב אם צריך לכתוב את זה כחובה על הרשם

שמחה רוטמן: נוסח החוק הקיים אומר אותו דבר

שמחה רוטמן:  נוסח החוק הקיים בלי הדיפולט, בלי השינוי, אם לא קורה שום דבר בחקיקה הזאת, אם אני מבין נכון את הנוסח

שמחה רוטמן:  בחוק לפני הוראת השעה, איך זה היה כתוב?      

ענת הר אבן: אין 74טו(1)

ענת הר אבן:  הסעיף לא קיים

שמחה רוטמן: זאת אומרת, המציאות היא שלרשם, שאף אחד לא הגביל את שיקול הדעת שלו, יש אפשרות להגיד לחייב - - -      

ענת הר אבן: אין לנו אפשרות לתת נהלים לרשמים

שמחה רוטמן: נהלי יידוע?     

חן לוי: אנחנו פועלים רק לפי החוק

ענת הר אבן: אין עליהם מרות

שמחה רוטמן: אין מרות, בסדר, אבל אני כן יודע שרשמים עוברים הדרכות והשתלמויות

ענת הר אבן: על ידי הממונה על הרשמים

שמחה רוטמן: אבל שום דבר לא מונע או שום דבר לא אוסר על הרשמים, אם הם חושבים שזה רעיון טוב

שמחה רוטמן:  להפך, באמת לפי שיקול דעתם המלא, התיק נמצא מולם, יש להם הכול מול עיניהם, שום דבר לא מונע מהם להגיד: אתה יודע, אדוני, יש לך אפשרות לבקש איחוד תיקים

שמחה רוטמן:  אין הוראה שאוסרת עליהם לעשות את הדבר הזה

ענת הר אבן: אבל התנאי לאיחוד הליכים, בלי סעיף 74טו1, הוא שהחייב צריך להפקיד 3% מערך החובות שלו, וכל חודש הוא משלם 3%

אלעזר שטרן: זה לפעמים מהווה חסם

שמחה רוטמן: זאת אומרת, הוא גם חייב, גם צריך שזה ייעשה בבקשה של החייב, וגם הוא צריך לעמוד באיזשהו תנאי כלכלי

שמחה רוטמן:  אחרת או שאתה שולח אותו לחדלות פירעון או שפעם היית שולח למוגבל באמצעים והיום אין את זה

ענת הר אבן: 74טו: לא תידון בקשת איחוד אלא אם כן החייב צירף לבקשתו תצהיר נתמך במסמכים עם הגשת הבקשה ושילם 3% לפחות מיתרת החובות בתיקים התלויים ועומדים נגדו ושילם סכום נוסף של 3% מדי חודש בחודשו

שמחה רוטמן: אז למה שלא נתקן את הסעיף שם בהוראת קבע ונגיד: הרשם רשאי משיקולים מיוחדים שיירשמו לאשר בקשה של חייב גם אם היא לא עומדת בתנאים הקבועים כאן, או בתנאי של ה-3 שהוא החסם מבחינתכם, ופתרנו את הבעיה הזאת? אבל כן דרשתי, לפני שמתבצע צעד שיש בו הגבלה של זכות חוקתית, עיכוב יציאה, ואת אומרת שזה גם באוטומט, זו זכות חוקתית, לפני שמתבצע צעד כזה לא להגיד שהדיפולט הוא שהרשם מחליט עליי בלי שביקשתי, אלא אם כן הוא מתנגד

שמחה רוטמן:  וגם אם הוא מתנגד אני לא חייב להקשיב להתנגדות שלו אלא אני יכול לכפות את זה עליו, שזה בעצם מה שהסעיף הזה עושה

אלעזר שטרן: אלא אם כן החייב התנגד לכך

מרב זוהרי: צריך להגיד שאין כל כך לכפות

שמחה רוטמן: אם הוא מתנגד אז אי אפשר לכפות עליו איחוד

מרב זוהרי: אגיד עוד יותר מזה, אני רוצה להשלים שאם הוא לא ישלם, תיק האיחוד גם ככה יפוזר ואז הוא חוזר למצב שלו

מרב זוהרי:  זאת אומרת, זה לא נכפה על החייב, כי אם הוא לא משלם זה מתפזר ואז זה חוזר למצב הקודם

מרב זוהרי:  לדעתי לכן אין חשש לפגיעה בחייב במובן הזה, ולכן ההתנגדות היא רלוונטית

שמחה רוטמן: ואז גם מתבטל עיכוב היציאה?     

מרב זוהרי: עיכוב היציאה מכוח הסעיף הזה, אבל אפשר יהיה להמשיך לעכב לו את היציאה מכוח שאר הסעיפים השוטפים, וזה מה שיקרה גם כמובן

שמחה רוטמן: אבל זה שוב ביזום

ענת הר אבן: מרבית הדוחים בדיפולט שלהם, 45 יום אחרי שהתיק נפתח מבקשים הגבלת עיכוב יציאה

שמחה רוטמן: אז אתם שוקלים אם לתת או לא לתת

שמחה רוטמן:  לעומת זאת כשיש איחוד תיקים אין שיקול דעת, זה אוטומט,  נכון

ענת הר אבן: נכון

שמחה רוטמן: זה משמעותי מאוד

חן לוי: אבל אם אתה קורא את הסעיף, אז אם חייב מתנגד אנחנו לא מאחדים לו את התיקים, כי גם אין אינטרס

חן לוי:  הוא הרי לא ישלם, אז מה האינטרס לאחד לו את התיקים?     

שמחה רוטמן: אלא אם כן הוא התנגד

שמחה רוטמן:  אנחנו עדיין מייצרים פה סיטואציה שכדי למנוע פגיעה – אני מסכים שזה נדיר, אבל זה לא משנה, אנחנו עוסקים בזכות חוקתית בכל זאת – אנחנו מייצרים מצב שכדי שלא תישלל מאדם זכות חוקתית, הוא צריך להביע התנגדות אקטיבית

שמחה רוטמן:  כמו שאמרנו, חלקם או שלא מבינים את ההשלכות או שהם לא מודעים לזכויותיהם או שהם לא מבינים את התוצאה של האיחוד הזה

שמחה רוטמן:  תחשבו על סיטואציה שבעיניי היא נפוצה, אתם יודעים יותר ממני כמה היא נפוצה אבל היא קיימת, שיש לי הרבה נושים אבל רובם ישנים, הולכים לקראת מחיקה, שלזה לא נתתם מענה בכלל, ועכשיו אני משמר תיקים פעילים כי בשנייה שאני מכניס שם תשלום הם נשארים ערים ואחרת הם היו נמחקים

שמחה רוטמן:  נכון שאין זכות קנויה לחייב שיימחקו תיקים בחוסר מעש

שמחה רוטמן:  זה בשיקול דעת

אלעזר שטרן: מצד שני זו הזכות הקניינית של הנושים

ענת הר אבן: היו לנו 3

ענת הר אבן: 5 מיליון תיקים, היום יש לנו שני מיליון תיקים

ענת הר אבן:  כמו שכבוד הרשמת הציגה, וכמו שאתה גם שאלת קודם ואני לא יודעת אם נתנו לזה מענה, הרשם יכול לשקול אילו תיקים נכנסים לאיחוד ואילו תיקים לא נכנסים לאיחוד

שמחה רוטמן: הוא לא חייב לאחד את כל התיקים

ענת הר אבן: הוא לא חייב לאחד

ענת הר אבן:  אתה שאלת וכבוד הרשמת לא השיבה אז אני אשלים

ענת הר אבן:  אני כבר נתקלתי בצווי תשלומים שאומרים שהחייב ישלם 1,000 ו-200 ילכו לתיק הזה ו-300 לתיק הזה

שמחה רוטמן: כל זה נעשה בלי הנושים, זו הבעיה שלי בהקשר הזה

ענת הר אבן: נושה תמיד יכול להגיש בקשה

ענת הר אבן:  הנושים הפעילים עושים את זה

שמחה רוטמן: אני יודע שאתם פועלים לפי המסות

שמחה רוטמן:  אתם גוף בירוקרטי, לא כגנאי אלא כתיאור חיובי, ואתם עושים חשבון ואומרים: זה המקרה הנפוץ

שמחה רוטמן:  יש לנו סטטיסטיקות, אנחנו יודעים, המקרה הנפוץ הוא נושים מוסדיים שהם מרבית התיקים בהוצאה לפועל בפער אדיר

שמחה רוטמן:  אגב, עשינו פה נבואה המגשימה את עצמה

שמחה רוטמן:  ככל שההליכים יותר קשים נכנסים לזה פחות שחקנים קטנים

שמחה רוטמן:  אם בא אליי כעורך דין מישהו עם צ'ק של 1,000 שקלים שחזר, אני אומר לו חבל לך על הזמן, אל תתעסק

שמחה רוטמן:  או שהוא הולך בעצמו לשוק האפור, כי המערכת לא מספיק יעילה עבורו במקרה של 1,000 שקל

שמחה רוטמן:  זה עניין של יתרון הגודל

שמחה רוטמן:  אנחנו גם מייצרים את המצב הזה

שמחה רוטמן:  ולכן יצרתם את המסלול המקוצר, כדי לאזן את זה

שמחה רוטמן:  אז אנחנו מדברים על דברים ידועים, זה לא האשמות, זה פשוט האירוע

שמחה רוטמן:  ולכן כאשר אני מכניס את החייב ולא את הנושים כאנשים שחייבים לקבל את עמדתם קודם, מכניס את החייב שלא תמיד מבין או רשם שלא תמיד שם לב או לא בדק בדיוק שבעוד חודשיים מסת התיקים שפתוחים על החייב הזה בהוצאה לפועל מצטמצמת בחצי, והכניס להם בטעות או בשכחה לשנייה תשלום של שקל

שמחה רוטמן:  זה לא פתר לכם את הבעיה המוסדית, כי החייתם מלא תיקים שאוטומטית היו נמחקים, וחבל

שמחה רוטמן:  כי כשתיק נמחק מחוסר מעש לפעמים זה פוגע בנושה, לפעמים זה לא פוגע בנושה

שמחה רוטמן:  זה מחוסר מעש, כי הנושה כבר הסדיר את חובו בדרך אחרת, מחל עליו רק לא הלך לעדכן את ההוצאה לפועל, ועכשיו להפך, יצרתם עוד בירוקרטיה שהוא יצטרך עכשיו לבוא אקטיבית ולסגור את התיק, ואין לו כסף לזה ואין לו עורך דין לזה

שמחה רוטמן:  יש פה המון השלכות שעשיתם בלי לתת לאנשים הנכונים את זכות הטיעון או את זכות ההתייחסות בהחלטת רשם חד-צדדית, הפכתם את הדיפולט מבקשה להתנגדות

שמחה רוטמן:  בעיניי זו בעיה

אלעזר שטרן: אני רוצה להציע שתי נקודות שאולי טיפה יוסיפו לדיון

אלעזר שטרן:  אחת היא בעניין הטיעון שלך לעניין של הנושים, ואם כן יש להם אמירה או לא

אלעזר שטרן:  גם כשחייב מגיש בקשה מעצמו, ותקנו אותי אם אני טועה, נדמה לי שלא חייבים לזמן את הנושים בשביל להחליט על איחוד התיקים

ענת הר אבן: מרביתם לא מתייצבים

שמחה רוטמן: אבל הם מקבלים זימון ויידוע, נכון?     

חן לוי: אני נותנת בהחלטה, ורוב הרשמים עושים את זה, זכות הסתייגות לזוכה

חן לוי:  הוא יכול להגיש הסתייגות בתוך תיק האיחוד

חן לוי:  אנחנו נזמין את החייב הזה לחקירת יכולת, ואם הזוכה ישמיע התנגדות יש מצבים שבהם יפוזר תיק האיחוד

חן לוי:  כלומר יש לזוכה קול, אין פה פגיעה בזכויות של זוכה, אנחנו שומעים את הזוכים, אנחנו גם מסתכלים על כל התיקים

חן לוי:  אין פה פגיעה

אלעזר שטרן: אפשר באותו מידה גם פה להכניס את אותו עניין, במקום לבוא ולומר שיש פה פגיעה בזה שלנושים אין זכות, לתת להם בדיוק את אותו מעמד של זכות הסתייגות כזאת

שמחה רוטמן: זה לא אותו מעמד, כי לחייב נתנו פה וטו

אלעזר שטרן: הרי בסופו של דבר הסעיף הזה הופעל עכשיו שנתיים, והשאלה האם מהשטח, מה שאתן רואות, היו תלונות, היו זוכים שבאו ואמרו: מה פתאום נתתם צווי איחוד? לא שאלתם אותנו, פגעתם בזכות שלנו

אלעזר שטרן:  מה אתן למדתן מההפעלה של הדבר בשנתיים האחרונות?     

שמחה רוטמן: אני חושב שגם כדאי בהקשר הזה אולי נתון סטטיסטי, שיחסית אולי קל להוציא מהמחשב בשאילתה פשוטה, בשנתיים האלו כמה תיקים שהפעולה היחידה ששמרה אותם בחיים זה התשלום מכוח צו האיחוד היו נסגרים?       

ענת הר אבן: לזה יש פתרון ממקום אחר

ענת הר אבן:  יש סמכות לרשם, אנחנו בתקנות שכבוד השר צריך לחתום להפעיל חוסר מעש גם על תיקים מהסוג הזה

ענת הר אבן:  אין לנו כוונה לשמר זוכים לא פעילים

ענת הר אבן:  זו תקנה, זה לא חוק

ענת הר אבן:  אתה מדבר על מעש, קבלת תשלום היא לא בהכרח מעש

ענת הר אבן:  כך שמה שמעלה אדוני, יש בזה מן ההיגיון אבל הוא פתיר גם ברמת התקנות או ברמת הנהלים שלנו

ענת הר אבן:  אנחנו בוחרים על מה להכיל את תקנה 126

ענת הר אבן:  היא מדברת על מעש, על פעולות

ענת הר אבן:  אם הזוכה פאסיבי ורק מקבל שקל, אז זה נכון שהיום אולי לא הפעלנו על זה את התקנה, אבל אין מניעה להפעיל על תיקים מהסוג הזה את התקנה

ענת הר אבן:  חשוב שזה ייאמר

שמחה רוטמן: זה שווה בדיקה

שמחה רוטמן:  כי על פניו מחיקה מחוסר מעש היא פגיעה משמעותית בזוכה תמיד

ענת הר אבן: ואז אנחנו שולחים הודעות

ענת הר אבן:  זה לא נעשה במחטף

ענת הר אבן:  אני לא סוגרת לו, אני מודיעה לו

שמחה רוטמן: כל התזה שלכם בסיפור הזה היא שהחייב לא מודע לזכויותיו והזוכה כן

שמחה רוטמן:  זה נכון שזה המקרה הנפוץ, אבל אנחנו מחוקקים פה חוק לא רק על המקרה הנפוץ

שמחה רוטמן:  במסה הגדולה של התיקים בהוצאה לפועל זה נכון

שמחה רוטמן:  בחלק של הזוכים הלא מיוצגים, הזוכים הקטנים או שכן מיוצגים אבל לא על ידי פירמה שגרה בהוצאה לפועל, אלא מישהו שעושה את זה כחלק ממהלך העסקים הרגיל שלו, ספק, חנות, כאלה שיש להם איקס צ'קים חוזרים בשנה אבל הם לא מתעסקים בזה בשוטף – לא רק שאתם לא נותנים להם מענה, אתם פוגעים בהם

שמחה רוטמן:  ולפעמים זה יהיה דווקא הנושה שפעל בתיק

שמחה רוטמן:  והשאלה היא האם יש לכם מנגנונים שיאפשרו לאפשר את זה, או לבוא ולהגיד שבאיחוד תיקים שכזה כן כברירת מחדל לא ייכללו תיקים שלא בוצעה בהם פעולה כלשהי בשנה האחרונה, למשל

שמחה רוטמן:  זה הדיפולט בחוק

שמחה רוטמן:  כדי למנוע מצב של תופעת הטרמפיסט, שהיא לא אני פוגע בזוכה המסכן, אלא אני גורם לפחות מוטיבציה של אנשים לפעול לגבות את החובות שלהם

שמחה רוטמן:  זו לא המטרה

שמחה רוטמן:  המטרה היא שאנשים כן יפעלו לגבות את החובות שלהם

שמחה רוטמן:  בשביל זה נתנו להם את הכלי הזה

שמחה רוטמן:  והוצאה לפועל לא אפקטיבית הופכת את ארגוני הפשיעה לגורם פעיל במשק

שמחה רוטמן:  אנחנו לא עומדים פה בסיטואציה של: טוב, בסדר, אז חוב לא נגבה

שמחה רוטמן:  זה הון שחור, זה האירוע

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר שאיחוד תיקים שכזה או כן לתת לזוכים האלה זכות טיעון כן בתוך ההליך

שמחה רוטמן:  כי מה שקורה כרגע בעיניי, ואשמח לשמוע איך זה עבד בשנתיים האחרונות, על פניו מעורר קושי רב בעיניי כמו שזה כרגע, בטח להפוך את זה להוראת קבע ולא להגיד: בסדר

שמחה רוטמן:  אתם אומרים שזה עבד שנתיים ולא קיבלתם הרבה תלונות, בואו נשאיר את זה עדיין הוראת שעה ולא נהפוך את זה להוראת קבע

שמחה רוטמן:  כי כפיילוט זה אולי סביר לבדוק תלונות, אבל להפוך להוראת קבע זה לשנות מהותית את מנגנוני האיזון של חוק ההוצאה לפועל

מרב זוהרי: אדוני, ברשותך אני אתייחס

מרב זוהרי:  אכן הרעיון היה שזה באמת לא הליך אוטומטי אלא הליך שרשם צריך לשקול, ואגב צו תשלומים בלבד

מרב זוהרי:  זאת אומרת, הרעיון היה להגיד שאם הוגש צו תשלומים אז צריך לבחון אותו בהקשר הרחב

מרב זוהרי:  בסוף אם רשם ביצע חקירת יכולת ובחן את היכולת של החייב, היכולת של החייב היא אחת ולכן את כל התיקים שלו הוא יכול לשלם עם אותה יכולת

מרב זוהרי:  ולהוציא צו תשלומים נפרד בתיקים השונים זה גם כמובן לא אפקטיבי, אבל גם לא מסתדר, כי כל רשם נותן את המקסימום שהוא יכול בתיק שלו, אבל בעצם בסוף החייב לא יוכל לעמוד בכל צווי התשלומים ובסוף הוא לא ישלם ובזה הפסדנו את כל עניין צו התשלומים

מרב זוהרי:  ולכן הראייה של העניין הייתה להגיד שכאשר רשם נותן צו תשלומים, צריך לראות את החייב על כל תיקיו ולתת צו תשלומים שהוא יוכל לעמוד בו בכל התיקים, אם זה אכן נראה שזה יהיה יעיל לאחד את התיקים

מרב זוהרי:  ואתה צודק שזה צריך להיראות לרשם

מרב זוהרי:  זאת אומרת, שיקול הדעת של הרשם פה הוא משמעותי והוא צריך לראות שזה מוצדק ושזה משהו שהחייב יעמוד בו ושזה נראה לו משהו שמיטיב עם שני הצדדים

מרב זוהרי:  אני חושבת שאנחנו בהחלט יכולים לכלול פה את עניין זכות הטיעון לנושים

מרב זוהרי:  לנו זה היה משהו מאוד מובן

מרב זוהרי:  אבל אם הוא לא משתמע, אז כמובן אפשר להגיד שהרשם ייתן להם הזדמנות להישמע במסגרת קבלת ההחלטה

שמחה רוטמן: אני חושב שבשנייה שנעשה את זה נהרוג את הסעיף, כי אף אחד לא ישתמש בו

שמחה רוטמן:  עד שיזומנו נושים, זה לא יקרה

שמחה רוטמן:  זה בעצם להגיד לא עשינו כלום

שמחה רוטמן:  אם הייתי רוצה להיות נחמד הייתי אומר כן, אבל זה בעצם לא מה שאתם מבקשים

שמחה רוטמן:  זה יפגע ביכולת שלכם לפעול אפקטיבית

מרב זוהרי: לפחות ממה שאני מכירה, רוב הזוכים בדרך כלל לא מעוניינים להגיע

מרב זוהרי:  אפשר לתת להם את האפשרות כמובן להתנגד או להגיב

שמחה רוטמן: ואז אנחנו גם נמצאים באותה סיטואציה של פגיעה בחייב

שמחה רוטמן:  דיברתי על זה בשני מישורים כל הזמן, גם פגיעה בחייב וגם פגיעה בנושה

שמחה רוטמן:  מעירים את כל התיקים הקיימים

שמחה רוטמן:  יש לזה אלמנטים

מרב זוהרי: נציגת הסיוע המשפטי בזום, כי היא נמצאת כרגע בכנס, והיא ביקשה להתייחס

שמחה רוטמן: אפשר להעלות אותה

אלעזר שטרן: אגב, חשוב גם להדגיש, אדוני, שאם קוראים את הסעיף, אמשיך את הדברים שמרב אמרה, זה לא שרשם יושב ומסתכל על החייב ואומר: אני מסתכל על כל התיקים שלו

אלעזר שטרן:  הטריגר לכל הדבר הזה הוא בקשה של החייב לצו תשלומים

שמחה רוטמן: צו תשלומים זה רק  מהחייב או שאפשר לבקש גם בקשת נושה צו תשלומים?     

חן לוי: יש בקשות חריגות במיוחד של זוכה, אבל זה בדרך כלל להגדיל צו תשלומים ופחות בקשה לצו תשלומים

חן לוי:  כי גם אם נקבע צו תשלומים, הרי יש צו תשלומים מנהלי

חן לוי:  אז גם אם נקבע צו תשלומים לבקשת זוכה, אם החייב לא בא ופנה סימן שהוא לא ישלם אותו

שמחה רוטמן: לא, אבל אני יכול לתת צו הבאה וצו תשלומים

חן לוי: בצו הבאה הרבה פעמים גם אם נקבע אחרי זה הם לא ישלמו

חן לוי:  מי שאין לו כנראה כבר לא ישלם

שמחה רוטמן: אני לא דואג על אין לו

שמחה רוטמן:  זו לא הבעיה

שמחה רוטמן:  אני אומר, צו תשלומים, לפחות לפי החוק, הוא גם לבקשת נושה וגם לבקשת חייב

חן לוי: אבל צווי תשלומים אפקטיביים הם לבקשת חייב

שמחה רוטמן: אבל החוק הזה לא עוסק רק באפקטיביים

שמחה רוטמן:  החוק הזה לא מבדיל בין צו תשלומים אפקטיבי לצו תשלומים לא אפקטיבי

שמחה רוטמן:  החוק הזה מדבר על צו תשלומים

שמחה רוטמן:  אפשר לכתוב צו תשלומים לבקשת חייב, למשל, ולא סתם בצו תשלומים

שמחה רוטמן:  זה אמנם המקרה הלא נפוץ, אבל אנחנו מחוקקים פה חוק

שמחה רוטמן:  דבר שני, אלא אם כן ניתנה לחייב הזדמנות להתנגד

שמחה רוטמן:  שוב, יכול להיות שנקבע צו תשלומים לבקשה, לפעמים אולי אפילו לא בנוכחות, כי הוא ביקש והוא לא הגיע לדיון והוחלט על בסיס כתב הטענות, או לא ניתנה לו הזדמנות להתנגד

שמחה רוטמן:  לא הוסבר לו שזה אומר עיכוב יציאה מהארץ במקרה שאין לו עיכוב יציאה מהארץ

שמחה רוטמן:  כלומר, אני סולד מאוד מסיטואציה של ברירת מחדל שיש לה פוטנציאל לפגוע בזכות, בוודאי בזכות חוקתית

שמחה רוטמן:  אני מבין את מה שאת אומרת, שזה מקרה מאוד נדיר

חן לוי: החשיבות היא שכאשר הם מגיעים אלינו הם כבר עם הגבלת יציאה מן הארץ

חן לוי:  כלומר, אין פה פגיעה נוספת, אלא הפגיעה עוברת והופכת להיות צו עיכוב יציאה מן הארץ

שמחה רוטמן: את צודקת שזה המקרה הנפוץ

שמחה רוטמן:  כאשר אני הסתבכתי כלכלית ויש לי כמה חובות, ואני מבקש צו תשלומים כדי שהנושה הנודניק לא יפעיל נגדי הליכים, ואת השאר אני דוחה למתי שארחיב או שהדוד העשיר שלי ימות ואני אקבל ירושה, וכרגע אין לי תיקים פעילים אחרים ואין לי צו עיכוב יציאה ואני רוצה לשלם לו כי אני יודע שהוא נודניק, אז אני הולך צו תשלומים עליו ואני חוטף צו עיכוב יציאה מהארץ ומעיר את כל התיקים שלא רציתי

שמחה רוטמן:  כי אם לא התנגדתי אקטיבית יש לי עם זה בעיה קשה

חן לוי: אני לא חושבת שנגיע כל כך למצבים האלה, כי כשאני מסתכלת על תיקים, ורוב הרשמים זה מה שאנחנו עושים, המטרה של הסעיף ושל התיקון היא לגרום לנו גם להסתכל על יתר התיקים, לחייב אותנו כרשמי הוצאה לפועל ליידע לגבי זכויות של חייבים

חן לוי:  זו לדעתי מטרת הסעיף וזו מטרת התיקון

חן לוי:  כל הסעיף הזה הוא לאפשר לנו פריסה יותר רחבה במסגרת תיקי איחוד

שמחה רוטמן: אני מציע שהסעיף הזה ידבר על יידוע והוא יכול לעשות את זה במהלך, ואם זה קרה במהלך דיון בצו, לפטור מאותן מגבלות של 3%

שמחה רוטמן:  כלומר שהוראת השעה תגיד כך, בגדול: רשם ההוצאה לפועל בעת מתן החלטתו לגבי צו תשלומים לפי סעיף 7א1 יידע את החייב בדבר אפשרות להגיש בקשה לצו איחוד תשלומים על פי סעיף זה

שמחה רוטמן:  ביקש החייב בעקבות כך צו תשלומים, לא יחולו ההוראות בסעיף זה וזה שקובעות את ה-3% ורשם ההוצאה לפועל יוכל לתת צו איחוד גם בלי העמידה בתנאי הזה

שמחה רוטמן:  לאפשר את זה במעמד הדיון

חן לוי: אנחנו מדברים גם על ההגבלות של תיקון 68, של פריסה של 72 תשלומים ו-84 תשלומים

חן לוי:  ולא להגיע למצב שאנחנו יכולים לפרוס לכל פריסה אפשרית, כי אז אנחנו חוזרים למוסד החייבים המוגבלים

שמחה רוטמן: איזו מגבלות שאת חושבת

שמחה רוטמן:  נתתי את המתווה

שמחה רוטמן:  אני אומר שזה נעשה בצורה שהרשם מיידע, או רשאי ליידע את החייב בדבר האפשרות להגיש במעמד הדיון או בעת מתן הצו בקשה לצו תשלומים

שמחה רוטמן:  ביקש החייב צו כאמור, לא יחולו ההוראות שדיברנו על 3%, והרשם יוכל לתת צו על אף האמור בסעיף זה וזה שמגביל את ה-3%

שמחה רוטמן:  אני מבין שזה קצת מסרבל וזה מונע את האפשרות לתת את ההחלטה הזאת בחדר כשהחייב לא נמצא, אבל זה לא מייצר מצב שבו אדם רצה להיפטר מנושה נודניק וגילה שיש לו צו עיכוב יציאה מהארץ בגלל שהוא לא היה בדיון בשביל להתנגד לכך

שמחה רוטמן:  או הוא לא הבין את זה

שמחה רוטמן:  וזה מבחינתי קטסטרופה, גם אם מדובר במקרה אחד

חן לוי: אז הוא יבקש פיזור תיק איחוד

חן לוי:  זה מאוד פשוט

שמחה רוטמן: אבל זה לא עובד ככה

שמחה רוטמן:  אני לא עובד על זכויות יסוד שאני אומר קודם אקח לך ואחר כך תבקש אם תרצה שאחזיר לך

שמחה רוטמן:  מצטער, זה בעיניי סוף העולם

שמחה רוטמן:  זה לא בקטנה, זה סוף העולם

שמחה רוטמן:  אני לא לוקח קודם מאדם זכות חוקתית שלו בהחלטה מנהלית שהוא אפילו לא היה צד, אבל לא ביקש

שמחה רוטמן:  ואז אני אומר לו: אם זה מפריע לך, תבקש

שמחה רוטמן:  לא

שמחה רוטמן:   יש לי טיסה בשבוע הבא לחתונה של הנכדה שלי בחוץ לארץ ובסך הכול מה שביקשתי זה להיפטר מאיזה נושה נודניק ובא הרשם והגדיל עליי ראש, ועכשיו אני אקח עורך דין לבקש

שמחה רוטמן:  ממש לא מקובל עליי, במחילה

שמחה רוטמן:  זה נשמע לי תרחיש שאני לא מוכן להכיל אותו

מרב זוהרי: אני רוצה להגיד לעניין של הזוכה הנודניק שהשאלה היא גם האם אנחנו חושבים שנכון שחייב שרוצה רק לשלם לזוכה אחד ולא לכל השאר, אנחנו רוצים לאפשר את המצב הזה

מרב זוהרי:  ברור שמבחינת החייב באותו רגע נקודתי זה עדיף, אבל מבחינת כלל התיקים שלו, האם אנחנו רוצים לאפשר צו רק בתיק אחד שחייב ישלם אותו ובכל יתר התיקים גם שאר הנושים, שכמו שאמרנו יכולים להיות נושים שפחות עומדים על זכויותיהם, לא יקבלו בינתיים את התשלום, וגם שאותו חייב בסוף ממשיך לצבור חובות בכל יתר התיקים עם ריביות וזה לא בהכרח לטובתו

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל אז אם החייב לא רוצה את זה וזה מנוגד לאינטרס שלו, אני בוודאי לא מרשה לכם לעשות את זה בלי בקשה שלו

שמחה רוטמן:  לא התנגדות אקטיבית

שמחה רוטמן:  אם זה אומר מחוסר תשומת לב, אז יש סוג של מחלוקת אבל איזשהו פער ביני לבין כבוד הרשמת בשאלה מה הדיפולט הנכון ומה רוב התיקים וכמה צריך לדאוג למקרה המיעוט ולמקרה נדיר

שמחה רוטמן:  סוג של איזשהו פער קיים ואני מכבד אותו

שמחה רוטמן:  במקרה שלך, שאת אומרת: האינטרס של הנושה שנקט את הפעולות או שהולך לנקוט את הפעולות זה לקבל את הכסף

שמחה רוטמן:  האינטרס של החייב הוא לשלם רק לו ולהרדים את האחרים

שמחה רוטמן:  ואני כמערכת הולכת עכשיו ומכניסה את כולם, כמו שאומרים ביידיש, מזמינה את הבועבע ואת הזיידה לחתונה, כי טוב לי באינטרס של המערכת לסגור איקס תיקים

שמחה רוטמן:  סליחה, לא

שמחה רוטמן:  ועל בסיס זה אני אוציא לאדם צו, זה לא מתאים לו, ואני אשלול לו זכות יציאה מהארץ באופן אוטומטי ואטיל עליו עוד כל מיני השלכות, ואז אחר כך פיזור, ואולי הוא ייקח עורך דין ואולי הוא יגיש בקשות

שמחה רוטמן:  וזה לא מתאים לא לו ולא לנושה שנקט את הפעולות

שמחה רוטמן:  בחיים לא

שמחה רוטמן:  האינטרס המערכתי של ההוצאה לפועל הוא מאוד חשוב לי, אבל עם כל הכבוד, אנחנו עוסקים פה בזכויות קנייניות

מרב זוהרי: אני לא מדברת על האינטרס של ההוצאה לפועל, אני מדברת על האינטרס של הזוכים

שמחה רוטמן: שהם בעלי היכולת לעמוד על האינטרסים שלהם, אם הם רוצים

שמחה רוטמן:  ואם לא אז לא

שמחה רוטמן:  ואם הם ישנים אז יש לזה השלכות במצב הקיים היום

שמחה רוטמן:  נשמע את הסיוע המשפטי

מרב שיבק: תודה רבה

מרב שיבק:  אני מצטערת שאני לא אתכם בוועדה, אבל תודה על האפשרות להתחבר

מרב שיבק:  אנחנו חושבים שהתיקון הזה הוא חשוב

מרב שיבק:  מהניסיון שלנו, הוא ממש קריטי לחייבים

מרב שיבק:  בסופו של דבר כולם נהנים ממנו, כי כשהוא עובד הוא מביא חייבים לשלם

מרב שיבק:  זה הדבר שאנחנו רוצים, שחייבים יוכלו לשלם

מרב שיבק:  זה טוב לזוכים, זה טוב לחייבים

מרב שיבק:  בסופו של דבר הם יכולים לצאת אחר כך ולהשתקם

מרב שיבק:       אני מבינה לגמרי את מה שאדוני אומר לגבי הזכויות

מרב שיבק:  אנחנו לא מוטרדים, משום שבפועל לא מדובר בברירת מחדל כופה, זאת אומרת יש פה הפעלת שיקול דעת, אין פה משהו אוטומטי

מרב שיבק:  דבר שני, החייב יכול להתנגד גם בהתנגדות של ממש לשלוח את ההתנגדות בכתב, אבל גם בהתנגדות מעשית במובן זה שכאשר הוא לא משלם התיק יתפזר וכל מגבלה שהייתה לו מכוח תיק האיחוד – מגבלות אחרות כמובן לא יבוטלו – יתבטל

מרב שיבק:  ולכן הדבר הזה פחות מטריד אותנו

מרב שיבק:  אבל יותר מטרידה אותנו העובדה שאם לא תהיה אפשרות ולא נגיד לרשמים תסתכלו על החייב, תסתכלו על היכולות הכלליות שלו ותאפשרו אם אתם חושבים שזה נכון לעשות צו מאוחד בכל התיקים, אז חייבים פשוט לא ישלמו, חייבים ימשיכו להיות מתחת לרדאר ולא יוכלו להשתקם

מרב שיבק:  לא הזוכים ייהנו מזה, לא החייבים ייהנו מזה

מרב שיבק:  אני חושבת שזה אינטרס שצריך להיות של כולם שבאמת הדבר הזה יתאפשר

מרב שיבק:  אנחנו לא חושבים שהרשמים יפעילו שיקול דעת במקום שזה לא מתאים

מרב שיבק:  ואני רוצה להגיד שמי שלא נמצא בחדר זה אותם חייבים שהם לא מיוצגים, כי ניחא אותם אלה שהם כל כך מסכנים שהם זכאים לסיוע משפטי, אבל יש כאלה שלא זכאים לסיוע משפטי או שלא יודעים על הסיוע המשפטי, והם רבים והם הרוב, והם לא מיוצגים

מרב שיבק:  אם לא יהיה רשם שיסתכל על דברים וישקול לפחות את הדבר הזה, אם זה נכון ואפשרי לתת צו איחוד, הם לא ידעו וכולם יצאו נפסדים מהדבר הזה

שמחה רוטמן: אני מקבל מה שאת אומרת

שמחה רוטמן:  אבל אני אומר, מבחינתי המגבלה של ה-3% שקיימת במקרה כזה, אכן אני מסכים שכאשר זה בא ביוזמת רשם או בא במקרה של צו תשלומים, צריך לבטל אותה או לאפשר בשיקול דעת להתעלם ממנה

שמחה רוטמן:  המגבלות של מספר התשלומים כנ"ל

מרב שיבק: את זה אנחנו משאירים

שמחה רוטמן: המגבלות כלפי מעלה ולא כלפי מטה

שמחה רוטמן:  אותם אני מסכים שאנחנו צריכים לאפשר לרשם בשיקול דעת במקרה שהוא קובע צו תשלומים, כשכבר הגענו לחייב שבא לשלם, להתעלם או לרכך, כל אחד לפי עניינו

שמחה רוטמן:  הדבר היחיד שמפריע לי בסיפור הזה זה היפוך הדיפולט ואמירה שהחייב צריך להתנגד לזה אקטיבית כדי שזה לא יקרה במקום להסכים לזה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שזה יוסיף לכם עומס להגיד: תשלחו החלטה, החייב יודיע האם הוא מסכים, או שאחרת לא יידונו הבקשות

שמחה רוטמן:  תעשו מה שאתם רוצים בכללים שלכם

שמחה רוטמן:  או שיהיה כתוב: הרשם יידע ותהיה להם רובריקה כזאת שאתם כבר תעשו אוטומטית, שאתם תשלחו נוסח החלטה בהעתק-הדבק: לידיעתך ניתן - - - ההשלכה היא שיוטל עליך צו עיכוב יציאה מהארץ, לידיעתך פועל נגדך צו עיכוב יציאה מהארץ כבר מתאריך זה

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, אם זאת הכוונה שלך, אז אולי במקום לשנות את כל הסעיף באופן מהותי, אולי פשוט לשנות את הניסוח בסיפא שייתן מענה למה שאתה מציע

אלעזר שטרן:  במקום "אלא אם כן החייב התנגד לכך" משהו כמו: "ובלבד שהחייב הסכים לכך"

אלעזר שטרן:  ואז זה אולי נותן מענה לחשש המרכזי שאתה מביע

אלעזר שטרן:  זה כן מצד אחד משאיר את היוזמה בצד של הרשמים, מאפשר להם להסתכל על החייב כמכלול ונותן את היתרונות של היכולת שלהם להסתכל על החייב כמכלול, ומצד שני נותן מענה לחשש שלך

שמחה רוטמן: זה דורש הסכמה אקטיבית

אלעזר שטרן: ובלבד שהחייב הסכים לכך

שמחה רוטמן: הסכים לכך לאחר שהוצגו בפניו ההשלכות

שמחה רוטמן:  זה חייב להיות

שמחה רוטמן:  נשלח לו טופס יידוע, לא יודע

שמחה רוטמן:  תעשו מה שאתם רוצים

שמחה רוטמן:  אבל האמירה שהוא לא ישלם וזה יפוזר, זה לא עוזר לי אם אני הגשתי בקשה לצו תשלומים וקבועה לי טיסה למחרתיים

שמחה רוטמן:  זה פשוט לא עוזר

מרב זוהרי: החשש מובן לנו

מרב זוהרי:  אם זה הנוסח, אשמח לקבל כמה דקות כדי לקבל אישור לנוסח

שמחה רוטמן: איפה כתובה ההורדה של ה-3%?     

ענת הר אבן: יש שני סוגי איחודים נכון להיום על פי הדין, עם הסעיף הזה

ענת הר אבן:  ויש חייבים שזה טוב להם והם רוצים להיכנס למסלול מסודר שהם יודעים שהחובות שלהם ייפרעו תוך 36 חודשים והם לוקחים על עצמם את ההתחייבות

ענת הר אבן:  עובדה שגם בשנתיים האחרונות זה קיים

ענת הר אבן:  אז זה יישאר

ענת הר אבן:  ועדיין יישאר המצב האחר שבו אפשר לעשות איחוד לפי התנאים של 7א1, של פריסה ל-72 ו-84 חודשים

שמחה רוטמן: אבל אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  הרי בכל פעם שמישהו מבקש איחוד, הוא בעצם צריך גם לבקש צו תשלומים

שמחה רוטמן:  אין דבר כזה שאדם מבקש איחוד בלי צו תשלומים

שמחה רוטמן:  אז למה?     

ענת הר אבן: זה נכון, אבל יש חייבים שמבקשים צו תשלומים או מגיעים בצו הבאה

ענת הר אבן:  כשהוא מגיע בצו הבאה אז בוודאי הרשם מציג לו

שמחה רוטמן: אני שואל, אין דרך שחייב מבקש איחוד? יש איחוד לבקשת נושה ויש איחוד לבקשת חייב, נכון?      

חן לוי: איחוד לבקשת נושה – אני לא מכירה את זה

חן לוי:  זה לא קורה

שמחה רוטמן: זה קיים בחוק

שמחה רוטמן:  זה פשוט לא קורה

ענת הר אבן: זה לא קורה

ענת הר אבן:  גם אין כמעט בקשות לפשיטת רגל או לחילוט פירעון היום לבקשת נושה

ענת הר אבן:  זה כמעט לא קיים

שמחה רוטמן: אני יכול לספר לך על כמה שאני הגשתי

ענת הר אבן: גם אני, אבל זה כמעט לא קיים

שמחה רוטמן: נכון, אבל זה שזה כמעט לא קיים עדיין זו רובריקה שטוב שהיא קיימת בחוק מכל מיני סיבות

שמחה רוטמן:  אבל יש איחוד לבקשת נושה ויש איחוד לבקשת חייב

שמחה רוטמן:  איחוד לבקשת נושה זה אירוע באמת נדיר, נשים אותו שנייה בצד

שמחה רוטמן:  הוא קיים בחוק, הוא לא רלוונטי

שמחה רוטמן:  איחוד לבקשת חייב תמיד חייב להיות מלווה בצו תשלומים

ענת הר אבן: ברור

שמחה רוטמן: אז איך יכולה להיות סיטואציה שאני עושה הוראה שאומרת שכל המגבלות שקיימות, הליך בקשת איחוד עם צו תשלומים? באופן אבסורדי כאשר נושה חייב מבקש שתי בקשות, צו תשלומים ואיחוד, אתם מטילים עליו מגבלות

שמחה רוטמן:  כשהוא מבקש רק צו תשלומים אתם לא מטילים עליו מגבלות

שמחה רוטמן:  אני לא מבין

ענת הר אבן: אנחנו מאפשרים היום לחייבים לבקש את צו האיחוד לפי סעיף 74טו

ענת הר אבן:  זה פשוט טופס אחר, זה לא הטופס של ה-3%

שמחה רוטמן: זאת אומרת, במקום לייצר פה, תביאו את הסעיף של צו איחוד תשלומים לבקשת חייב ותתקנו אותו, במקום להוסיף 74טו1

ענת הר אבן: אבל אנחנו נתקלים בלא מעט מקרים שבהם החייבים מגיעים בצו הבאה, למשל

ענת הר אבן:  הם לא הגישו את הבקשה לאיחוד תיקים, ואפרופו זה שהחייב כבר נמצא באולם, הרשם מציע להם איזשהו פתרון כולל

שמחה רוטמן: אין שום בעיה, אבל זה רק כפוף לצו תשלומים

ענת הר אבן: הוא לא צריך לבקש

ענת הר אבן:  הוא נמצא כבר בצו הבאה

שמחה רוטמן: צו הבאה, אבל לא צו תשלומים

שמחה רוטמן:  אני הגעתי בצו הבאה ואין עליי צו תשלומים, אז עכשיו יהיה צו תשלומים

ענת הר אבן: בדיוק

אלעזר שטרן: שהרשם מציע, לא בהכרח שאתה מבקש

ענת הר אבן: בתוך הפרק של צווי הבאה כבר קבועה הסמכות של הרשם לקבוע צו תשלומים

שמחה רוטמן: אבל תסתכלו איזו אי-קונסיסטנטיות בחוק אתם מייצרים

שמחה רוטמן:  סיטואציה של צו הבאה הבנתי

שמחה רוטמן:  שימו אותה שנייה בצד

שמחה רוטמן:  אני חייב, אם אני מבקש צו תשלומים, אתם יכולים לתת לי צו איחוד בלי מגבלת שלושת האחוזים

שמחה רוטמן:  אם אני מבקש גם צו תשלומים ומצרף עם מהדק – הסיכה שלי במהדק מטילה מגבלה על הרשם מלתת לי אם אני לא עומד ב-3%

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

ענת הר אבן: אני מסבירה שאנחנו מאפשרים היום לחייבים להגיש גם בקשת איחוד לאו דווקא ב-3%

ענת הר אבן:  לנוכח 74טו יש לו טופס

שמחה רוטמן: זאת אומרת שהסעיף הזה הפך לאות מתה של ה-3%

חן לוי: לא, יש גם וגם

חן לוי:  יש חייבים שהעדיפות שלהם היא לשלם בתוך טווח קצר יותר, ויש אלה שלא יכולים לשלם בתוך הטווח הקצר אז הם מגישים את זה בפריסה שהיא ארוכה יותר לפי תיקון 68

חן לוי:  אלה שני מצבים, אחד מתאים לחייב והשני מתאים לחייב אחר שהיכולת שלו היא פחות גבוהה מהיכולת של אותו חייב שכן יכול

שמחה רוטמן: אבל אני לא דיברתי עכשיו על החייב בכלל, דיברתי על שיקול הדעת שלך כרשמת

חן לוי: שיקול הדעת שלי כרשמת, כשמגישים לי 3% אני - - -      

שמחה רוטמן: אני יכול לראות את סעיף החוק הרגיל עם מגבלת 3%?      

מרב שיבק: ה-3%, אם אני זוכרת נכון, זה לא שיקול דעת

שמחה רוטמן: זה בדיוק העניין

שמחה רוטמן:  זו מגבלה על שיקול הדעת

מרב שיבק: ברגע שהוא יכול לשלם 3%, אז הוא יכול להיכנס לתיק איחוד

חן לוי: כמובן אנחנו בודקים את השאלון, ואם אנחנו רואים שיש לו יכולת יותר גבוהה לא בטוח שנאשר 3%

שמחה רוטמן: תבדקו מה שאתם רוצים, אבל יש לך 74ו שאומר לך שכאשר אני מגיש בקשה לצו תשלומים עם בקשת איחוד, כלומר בקשת איחוד שכוללת בתוכה בקשה לצו תשלומים, אסור לך לדון בבקשה אם צירפתי תצהיר עם מסמכים שאומר הגשת בקשה ושילמתי 3% מהיתרה מדי חודש בחודשו עד להחלטה

ענת הר אבן: ב-2021 היו לנו יותר בקשות איחוד לפי 3%

ענת הר אבן:  היו לנו 2,651 בקשות כאלה

ענת הר אבן:  וב-2022 הם ירדו משמעותית ל-626

ענת הר אבן:  עדיין זה קיים ואין סיבה לבטל את זה

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין את ההיגיון

שמחה רוטמן:  תסבירי לי מה ההיגיון שאני כחייב, בייחוד כשאתם מדברים שאתם באים להגן על חייב שלא מודע

ענת הר אבן: כי יש  חייבים שלא מודעים ליכולת שלהם לבקש איחוד תיקים

ענת הר אבן:  בנתונים שהצגתי יש 25,000 צווי תשלומים

שמחה רוטמן: את מייצרת מציאות מצחיקה, במחילה

שמחה רוטמן:  חייב שמודע ליכולת שלו להגיש בקשה לאיחוד תיקים הולך לעורך דין – אני יודע שאפשר לעשות תצהירים בחינם בהוצאה לפועל, אבל נניח שהוא רוצה להגיע מוכן ולא להיות תלוי בשאלה אם הוא הגיע בדיוק בשעה שהאדם נמצא והוא יצא להפסקת קפה – הולך לעורך דין, משלם לו כסף שיכין לו בקשת איחוד, עושה תצהיר, מביא סכום כסף של 3% ועומד בכל הדרישות

שמחה רוטמן:  ואם הוא לא עומד בכל הדרישות האלו, כבוד הרשמת אומרת לו: מצטערת, אתה לא עובר אצלי בדלת

שמחה רוטמן:  שללתי ממנה את שיקול הדעת להסתכל על הבקשה, להסתכל על התיק, לראות האם הוא מוצדק או לא

שמחה רוטמן:  74ו אומר לה: אסור לך לדון

שמחה רוטמן:  אני מבין נכון את הסעיף? תודה

שמחה רוטמן:  בא אדם ולקח את בקשת האיחוד היפה שהעורך דין הכין לו, זרק אותה הצידה, את התצהיר היפה שהכין לו הרשם ונתן לו את החותמת היפה שלו, פירק את הדפים, לקח רק את החלק של צו התשלומים ובקשת האיחוד והגיש אותו לרשמת

שמחה רוטמן:  הרשמת תדון ותוכל לעשות מה שהיא רוצה

שמחה רוטמן:  זה נראה לי לא הגיוני

שמחה רוטמן:  אם אני טועה, תתקנו

שמחה רוטמן:  בעיניי זה לא הגיוני

שמחה רוטמן:  אז לכן במקום לעשות הוראת שעה שהופכת להוראת קבע ב-74, קחו את בקשת 74ו תמחקו אותה, פשוט

שמחה רוטמן:  כי זה מה שעשיתם לו, בפועל מחקתם אותו

ענת הר אבן: אבל אז חייב שבא אפרופו צו תשלומים בתיק אחד, לא יהיה רשם שיגיד לו: אבל יש לך אפשרות לבקש איחוד תיקים

שמחה רוטמן: אין בעיה, נשאיר את הסעיף שאתם מבקשים עכשיו, רק בתנאי שתמחקו את 74ו

שמחה רוטמן:  74ו הוא לא קונסיסטנטי עם הסעיף שאתם עושים

שמחה רוטמן:  אתם עושים הפוך

שמחה רוטמן:  אז מילא אם זאת הייתה הוראת שעה, הבנתי למה יש קונסיסטנטיות

שמחה רוטמן:  בתקופה הזאת 74ו הפך לאות מתה

שמחה רוטמן:  אבל עכשיו אתם מבקשים להפוך את זה להוראת קבע, אז צריכים למחוק את 74ו

שמחה רוטמן:  אתם לא יכולים להחזיק שני סעיפים סותרים בחוק

שמחה רוטמן:  באמת, זה החוק שלכם

שמחה רוטמן:  עורך הדין יושב, החייב יושב, הסיוע המשפטי יושב, ואומר 74ו מת

שמחה רוטמן:  אם יש לי מישהו שלא עומד בפרוצדורה, למה שאני אביא תצהיר בכלל? אני אגיש בקשה לצו תשלומים, חבל על התצהיר

שמחה רוטמן:  אדם קורא את החוק, הוא צריך לדעת מה הזכויות שלו

שמחה רוטמן:  74ו לא קיים יותר

מרב שיבק: אבל אז הוא תלוי בשיקול דעת הרשם

מרב שיבק:  היתרון של 74ו הוא שהוא יכול להגיש את זה, הוא לא תלוי בשיקול דעת הרשם

מרב שיבק:  אם יש לו היכולות הכלכליות

שמחה רוטמן: הרשם הוא חותמת גומי ב-74ו? אם אני מגיש 74ו הרשם חייב לתת לי את זה?     

מרב שיבק: סליחה, לא ב-74ו, באיחוד 3%

ענת הר אבן: ב-7א1, צו תשלומים רגיל, החייב גם מגיש תצהיר

שמחה רוטמן: בסדר עם התצהיר, עזבי את התצהיר

שמחה רוטמן:  אבל הוא מגיש תצהיר על זה שהוא יכול לעמוד בתשלום מסוים, לא על ה-3%

חן לוי: אנחנו לא חותמת גומי לא כאן ולא כאן

חן לוי:  ברגע שמגיעה בקשה, אנחנו צריכים לראות את הבקשה אחרי ששולם עירבון, אחרי שיש כל המסמכים, ואז אנחנו שוקלים לפי השאלון והמסמכים

חן לוי:  אז  חותמת גומי אין פה

שמחה רוטמן: ברור שלא, זה מה שאמרתי

חן לוי: אני מבינה שכאשר יש שני מסלולים יש לך בעיה כי יש פה סתירה

חן לוי:  למה בעצם שלא יהיה מסלול אחד עם התקופות המקסימליות, ואז אנחנו כרשמים נדון בזה

חן לוי:  זו שאלה

חן לוי:  אני מנסה לחשוב על זה תוך כדי

שמחה רוטמן: זה לא איסור החלטה, זה איסור דיון

שמחה רוטמן:  אם היה מדובר באיסור החלטה, או הרשם ככלל לא ייתן צו איחוד אלא אם כן יתקיימו התנאים שבסעיף זה וזה, אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו – יגידו אוקיי, יש פה דיפולט ויש פה חריג לדיפולט

שמחה רוטמן:  אחד הטעמים המיוחדים שיירשמו זה שהחייב בא ביוזמתו והגיש בקשה לצו תשלומים בתיק מסוים

שמחה רוטמן:  הבנתי את ההיגיון

שמחה רוטמן:  אבל פה זה איסור דיון

שמחה רוטמן:  זה כן הופך אותך לא לחותמת גומי, אלא לחותמת גומי אוטומטית שאומרת לא

חן לוי: זה אפילו לא מגיע אליי

שמחה רוטמן: זה מה שאני אומר

שמחה רוטמן:  זה הופך אותך למישהי שעומדת חסרת אונים, חייב הגיש בקשה והמזכיר אפילו לא מכניס את זה אלייך לחדר

חן לוי: אז במקרה הזה הם מגישים בדיוק לפי תיקון 68 את בקשת האיחוד ואז אני רואה את זה ושוקלת את זה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת שהסעיף הזה הוא אות מתה ליודעי ח"ן

שמחה רוטמן:  למה להשאיר את 74ו? רבותיי, זה לא הגיוני

שמחה רוטמן:  גם להפוך להוראת קבע שהוא סותר חזיתית את 74ו? אין לזה היגיון

שמחה רוטמן:  תכינו משהו שמתאים לדבר הזה

שמחה רוטמן:  אם החלטתם ש-74ו הוא כבר לא רלוונטי או שהוא לא אפקטיבי, תורידו את "לא תדון"

ענת הר אבן: זו פרוצדורה שאי אפשר לעשות אותה עד ה-15 בפברואר

שמחה רוטמן: בסדר, אז תשאירו את זה בהוראת שעה

שמחה רוטמן:  אם זה עניין שאת צריכה זמן, תשאירי את זה בהוראת שעה, תתקני את זה כמו שצריך

שמחה רוטמן:  אבל את מבקשת ממני להפוך חוק להוראת קבע שסותר סעיף אחר בחוק שלך

ענת הר אבן: הוא לא סותר

ענת הר אבן:  יש חייבים שהם שונים

שמחה רוטמן: הם לא שונים

שמחה רוטמן:  זה אומר שאם טעיתי והגשתי משהו על הטופס הלא נכון, הרשמת לא תוכל לעזור לי

שמחה רוטמן:  זו הזיה בעיניי

ענת הר אבן: יש לנו מזכירות שמסבירה לחייבים

שמחה רוטמן: אבל כל הטענה שלכם הייתה שההסבר שלכם לא טוב וחייבים לא מודעים לזכויותיהם

שמחה רוטמן:  אתם לא יכולים להגיד שיש לכם מזכירות שמסבירה

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

ענת הר אבן: יש חייב שמקבל אזהרה בתיק מסוים, מגיש צו תשלומים לפי 7א שגם מחייב את כל ההצהרה

שמחה רוטמן: בואו נהיה פרקטיים

שמחה רוטמן:  עם הנושא של המסלול המקוצר אין לי בעיה, אני חושב שהוא נכון

שמחה רוטמן:  אני לא רואה איתו שום בעיה

שמחה רוטמן:  חייב שניתן לגביו צו איחוד, שלא יוחרג ממסלול מקוצר

שמחה רוטמן:  יש פה שאלה שאני בטוח שיש לכם תשובה טובה אליה, למה מלכתחילה זה היה

אלעזר שטרן: לגבי הניסוח שלי הייתה הסכמה

אלעזר שטרן:  גם סעיף קטן (ב)

שמחה רוטמן: אין לי בעיה

שמחה רוטמן:  הכול בסדר

שמחה רוטמן:  למה מלכתחילה תיקי איחוד הוחרגו? זו טעות

שמחה רוטמן:  למה מלכתחילה תיקי איחוד לא היו במסלול מקוצר?     

ענת הר אבן: המסלול המקוצר נולד בזמן של חייבים מוגבלים באמצעים

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  הסעיף השני, מה שקשור לאיחוד התיקים והמסלול המקוצר

שמחה רוטמן:  לגבי הסעיף הראשון אני בוודאי לא אסכים בלי שזו הסכמה אקטיבית של חייב להיכנס

ענת הר אבן: עם זה אין בעיה

שמחה רוטמן: לגבי הפיכתו מהוראת שעה להוראת קבע, עד שלא תמצאו פתרון עם 74ו זה בעיניי מייצר מציאות הזויה בחוק, במחילה

שמחה רוטמן:  כהוראת שעה זה היה הגיוני

שמחה רוטמן:  להפוך אותו להוראת קבע שאומרת שאם אני מצרף עוד דף אחד לבקשה שלי זה לא מגיע לרשם, דווקא מתוך אמון בשיקול הדעת של הרשמים

שמחה רוטמן:  יש פה סעיף ששולל את שיקול הדעת מהרשם לעזור לי אם אני לא עומד ב-3%, אלא אם כן מישהו גילה לי את הסוד שאסור לי לכתוב כותרת תיק איחוד, אלא רק בקשה לצו תשלומים

שמחה רוטמן:  בעיניי לא מסתדרים שני הסעיפים האלה ביחד

שמחה רוטמן:  אם אתם רוצים להפוך להוראת קבע אז או שתתקנו את 74ו עצמו ותשנו לו את הדיפולט, או שתשאירו את זה הוראת שעה עד שיהיה לכם זמן בלוחות העבודה שלכם להתאים את החוק

מרב זוהרי: רק לוודא מבחינת התיקון, לבטל את ה-3%

שמחה רוטמן: להוריד את ה"לא ידון" ב-74ו

שמחה רוטמן:  זה בעצם מה שאתם רוצים

שמחה רוטמן:  דיון כאמור יכול להתבצע אגב דיון גם אם הוגשה רק בקשה לצו תשלומים

שמחה רוטמן:  זה מה שאתם צריכים, להוסיף שתי שורות לסעיף 74ו

אלעזר שטרן: אני חושב, אדוני, שההצעה שאמרת, שעדיף באמת להאריך את הוראת השעה כרגע ולתת להם את הזמן לעבוד על זה

שמחה רוטמן: לבחירתם

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה די חשוב להתאים את זה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה עניין ניסוחי

ענת הר אבן: יש סעיף שאומר אילו סעיפים כן יחולו, אילו סעיפים לא יחולו

ענת הר אבן:  צריך לבחון את כולם

שמחה רוטמן: לי אין בעיה

שמחה רוטמן:  אם אתם רוצים לשנות את הדיפולט פה ולהשאיר את זה בהוראת שעה ש-74טו1 יישאר ואז תבואו גם עוד שנה או עוד שנתיים – שתי הבקשות הן קבע?     

ענת הר אבן: כן

ענת הר אבן:  את השני אפשר להפוך קבע

שמחה רוטמן: שני השינויים שביקשתם פה הם קבע?     

ענת הר אבן: כן

אלעזר שטרן: אלה שני דברים שלא תלויים אחד בשני

שמחה רוטמן: זו חקיקה רעה גם להוראת שעה

שמחה רוטמן:  אני מוכן לתת לכם הוראת שעה לשנה, תתקנו

שמחה רוטמן:  אני גם מוכן לתת לכם זמן קצת

שמחה רוטמן:  יש לנו עד ה-15 לחודש שהוא צריך להיות מוארך

שמחה רוטמן:  אם אתם יכולים כן להיערך, כי כבר נגענו בחוק הזה, נסיים אותו כמו שצריך, קחו את ההוראות האלה ותכניסו אותן ל-74ו בשינויים המחויבים, בעיניי זה ניסוחי יותר מאשר מהות

שמחה רוטמן:  כי אתם יודעים את המהות שביקשתם פה להפוך לקבע

שמחה רוטמן:  פשוט להתאים את הוראות סעיף 74ו ואז זה יהפוך לתיקון קבע עד ה-15 בחודש, אני ערוך לזה

שמחה רוטמן:  אם אתם  מרגישים שאתם לא מסוגלים לעמוד בזה, לשיקולכם, נעשה את זה הוראת שעה לשנה, נשאיר אותו בגדר הוראת שעה, נתקן את הנושא של החייב

אלעזר שטרן: בלבד שהחייב הסכים לכך

שמחה רוטמן: לאחר שהובהרו לו ההשלכות על ידי הרשם

שמחה רוטמן:  תמצאו את הנוסח ונעשה את הסעיף הזה הוראת שעה לשנה, ואת הסעיף השני הוראת קבע

שמחה רוטמן:  זה מבחינתי מה שאני חושב שהולם בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  בכל מקרה יופץ נוסח להסתייגויות בהתאם לתיקונים האלה

שמחה רוטמן:  תעבירו לי אותו כמובן בהתאם למה שדיברנו עכשיו

שמחה רוטמן:  יופץ נוסח להסתייגויות עד מחר ב-12:00 בצהריים

שמחה רוטמן:  אם בין הזמן שיופץ הנוסח להסתייגויות או שאתם תרצו להציע תיקון מטעם הוועדה או מטעם הסתייגויות של הממשלה לנושא הזה, נכניס את זה

שמחה רוטמן:  אם תחליטו שזה נשאר כך ואתם רוצים עוד זמן או את השנה הקרובה בשביל לחשוב איך להתאים את 74ו, אני אזרום אתכם כך או כך

ענת הר אבן: אם נחליט שזה יישאר בהוראת שעה נבקש שנתיים, כי יש המון המון דברים אחרים

שמחה רוטמן: אני באמת ממליץ, שבו על זה שעתיים

שמחה רוטמן:  אני יודע מה זו עבודת משרד ממשלתי, אבל את המהות אני משאיר לכם, למהות כבר הסכמתם

שמחה רוטמן:  בעיניי זה יותר עניין ניסוחי מאשר עניין מהותי

מרב זוהרי: מה הנוסח שרוצים להפיץ עכשיו להסתייגויות?     

אלעזר שטרן: סעיף 1, כל מה שקשור לביטול הוראת השעה יימחק

אלעזר שטרן:  בעצם בסעיף קטן (ג) במקום למחוק אותו אנחנו נשנה את התאריך שלו לסוף שנת 2023, דצמבר 2023

שמחה רוטמן: הם רוצים שנה מיום קבלתו

אלעזר שטרן: אנחנו מעדיפים לכתוב את התאריך כדי שזה יהיה יותר ברור

שמחה רוטמן: אז תעשה 28 בפברואר

שמחה רוטמן:  או 1 במרס

שמחה רוטמן:  אם אתה יכול, 35 במאי

אלעזר שטרן: בסעיף קטן (א), במקום "אלא אם כן החייב התנגד לכך" יהיה: "ובלבד שהחייב הסכים לכך לאחר שהוצגו בפניו - - - "     

שמחה רוטמן: יש לנו הנוסח? אתה רוצה לעשות הקראה לפחות של סעיף 2 שאנחנו כבר יודעים אותו?      

מרב זוהרי: מאחר שזו הצעה של שר המשפטים, אני כמובן צריכה לבדוק את זה עם השר

מרב זוהרי:  אני יכולה לצאת לכמה דקות ולבדוק?     

שמחה רוטמן: אין לי שום בעיה

שמחה רוטמן:  מבחינתי אתם גם יכולים להעביר עד מחר ב-12:00

אלעזר שטרן: אקרא את סעיף 2: בחוק ההוצאה לפועל התשכ"ז-1967, בסעיף 20ב – (1) סעיף קטן (ג) בטל; (2) בסעיף קטן (ד), בפסקה (2), אחרי "יעוכב" יבוא "כל עוד החייב עומד בתשלומים לפי צו איחוד התיקים בהתאם לפרק ז3 או"

שמחה רוטמן: והשינויים שאתה הצעת? אמרת שהייתה לך הערת נוסח לסעיף הזה

אלעזר שטרן: זה עוד לא נוסח

אלעזר שטרן:  בתוך סעיף 20ב לחוק, יש בסעיף קטן (ב) גם התייחסות למצב של איחוד תיקים

אלעזר שטרן:  "לא ניתן לבצע חיוב במסלול מקוצר אם ניתן לגבי החייב צו איחוד תיקים בהתאם לפרק ז3 או אם"

אלעזר שטרן:  בעצם צריך למחוק את המילים "אם ניתן לגבי החייב צו איחוד תיקים בהתאם לפרק ז3"

שמחה רוטמן: "על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ניתן לבצע חיוב במסלול מקוצר אם סך חובותיו עולה על 100,000"

אלעזר שטרן: נכון

אלעזר שטרן:  זה בעצם התיקון הנוסף בתוך סעיף קטן (ב)

שמחה רוטמן: אוקיי

שמחה רוטמן:  אז אתה תצטרך להפיץ את הנוסח הזה כך

אלעזר שטרן: בסעיף 1 להצעת החוק הממשלתית, במקום מה שכרגע מופיע בו, "בחוק ההוצאה לפועל נגיף הקורונה החדש (תיקון מס' 68 והוראת שעה), התשפ"א-2020", התיקון יהיה שאנחנו משנים את סעיף קטן (ג) ומשנים את התאריך שבו, במקום כ"ח באלול התשפ"ב, 24 בספטמבר 2022, זה יהיה ה-28 בפברואר 2024

שמחה רוטמן: או 1 במרס

שמחה רוטמן:  אתם מעדיפים סוף חודש ולא תחילת חודש? בסדר גמור

אלעזר שטרן: סעיף קטן (א) יתוקן, במקום המילים "אלא אם כן החייב התנגד לכך" יבואו המילים "ובלבד שהחייב הסכים לכך לאחר שהוצגו בפניו"

ענת הר אבן: יש 29 בפברואר

שמחה רוטמן: ה-1 במרס הכי טוב

שמחה רוטמן:       "רשם ההוצאה לפועל ישקול בעת מתן החלטתו לגבי צו תשלומים"

אלעזר שטרן: השאלה אם אדוני רוצה את המילה רשאי

אלעזר שטרן:  האם להשאיר בנוסח הצעת החוק המקורית?     

שמחה רוטמן: כאילו מטילים עליו חובה לשקול

ענת הר אבן: נכון

ענת הר אבן:  בלי המילה "חובה", אבל אנחנו רוצים יותר תשומת לב ופניות של הרשם

שמחה רוטמן: אין בעיה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה בזה הבדל משמעותי

שמחה רוטמן:  "רשם ההוצאה לפועל ישקול בעת מתן החלטתו לגבי צו תשלומים לפי סעיפים 7א(ג), 69 או 69יגב(1), אם לאחד את כל תיקי החייב ולקבוע כי צו התשלומים יחול על כלל חובות החייב, ובלבד שהחייב הסכים לכך לאחר שהוצגו בפניו השלכות ההחלטה

חן לוי: השלכות האיחוד

שמחה רוטמן: השלכות האיחוד

שמחה רוטמן:  ואמרנו שאנחנו משאירים את הוראת השעה

שמחה רוטמן:  אם זה מקובל, מבחינתי אפשר להתקדם

שמחה רוטמן:  אם אתם רוצים בכל זאת להרוויח את זה שזו הוראת קבע ולהכניס את ההוראות המהותיות של התיקון הזה בנוסח של 74ו, בעצם לבטל שם את איסור הדיון, שזה בעצם העניין, במקום "לא ידון" יהיה "לא ייתן" - - -      

ענת הר אבן: בכל זאת המשמעות של חייב שמגיש צו תשלומים, או אפרופו צו הבאה, שמאפשרים לו באותו מעמד כבר לעשות איחוד תיקים, הוא משמעותי בעינינו

שמחה רוטמן: ברור

ענת הר אבן: אז צריך להשאיר את שתי ההוראות

שמחה רוטמן: אני חושב שאין בינינו מחלוקת מהותית

שמחה רוטמן:  אבל יש בינינו כן מחלוקת שאני לא מוכן להשאיר אות מתה בחוק שמייצרת שני מסלולים שיש ביניהם סתירה לוגית בהוראת קבע

שמחה רוטמן:  בהוראת שעה זה מאוד הגיוני להכניס מסלולים שיש ביניהם סתירה, כי אתה אומר אני עושה פיילוט לגלות האם צריך לבטל את 74ו

שמחה רוטמן:  לא להשאיר את השלדים האלו בארון

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

ענת הר אבן: זה יהיה 74ו, וב-74 זה למחוק את החובה של הפקדת של ה-3%

שמחה רוטמן: אני לא אומר אפילו למחוק את זה

שמחה רוטמן:  שיהיה ברור למה אני מתכוון

ענת הר אבן: כמו שכבוד הרשמת הציגה, זה לא מגיע אליה, כי יש חובת הפקדה של 3% במזכירות

ענת הר אבן:  אז צריך לבטל ב-74ו את פרט 2 ופרט 3, אם אני מבינה את אדוני נכון

ענת הר אבן:  ואז יש מסלול של בקשות איחוד ומסלול של איחוד אגב תשלומים

ענת הר אבן:  צריך לקרוא את כל הפרק

שמחה רוטמן: צריך לקרוא את כל הפרק ולראות שאנחנו לא מתבלבלים, זה בסדר גמור

שמחה רוטמן:  ההצעה שלי היא כזאת: לא ייתן הרשם צו איחוד תשלומים אלא אם כן החייב אחד, שתיים, שלוש, אלא אם כן מצא לנכון אגב דיון בצו תשלומים לעשות כן בשינויים המחויבים

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  במקום "לא תידון", שזה עובר לשיקול דעת רשם

שמחה רוטמן:  זה השינוי היחיד, ואז יש לזה סדר והיגיון

שמחה רוטמן:  הדיפולט הוא שכאשר אתה מגיש בקשה זה מה שאתה צריך לעשות, אבל הרשם יכול לתת את זה גם אם לא עשית את כל ההפקדות

ענת הר אבן: אגב, צו תשלומים זה 74טו

ענת הר אבן:  זה העניין

שמחה רוטמן: אז במקום לעשות את זה ב-74טו, או אם אתם גם רוצים להשאיר את 74טו כדי שמישהו כבר הגיש, עורכי הדין והרשמים מכירים את הסעיף, בסדר גמור, תשאירו

שמחה רוטמן:  והרשם רשאי לתת בשינויים המחויבים את מה שהוא יכול לתת ב-74טו גם אם הוגשה בקשה שאיננה עומדת בתנאים האלו

שמחה רוטמן:  שזה עובר לשיקול דעת רשם

שמחה רוטמן:  כי כרגע אתם זורקים אותו במזכירות כי אין לו 3%, ואז אם יש לו שכל הוא מגיש צו תשלומים בלי 3%, ואם אין לו שכל הוא הולך הביתה

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  וזו בעיניי מציאות לא נכונה

שמחה רוטמן:  זה לחסוך לכם בירוקרטיה, האמינו לי

שמחה רוטמן:  אני דואג לכם

אלעזר שטרן: אדוני, הכוונה שלך שאם זה שהממשלה רוצה, ששר המשפטים יגיש הסתייגות? נראה לי שעדיף שזה ייכנס לנוסח מראש

שמחה רוטמן: אם אתם יכולים לשקול את הנושא הזה עוד לפני יום שישי ב-12:00, נפיץ את זה כנוסח הוועדה

שמחה רוטמן:  אין בעיה, הסברנו פה את העניין

שמחה רוטמן:  קראנו כבר אפילו את הסעיף הרלוונטי

אלעזר שטרן: אבל אני צריך להפיץ את הנוסח קודם

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל אם הופץ הנוסח אחרי ההסתייגויות, ואגב הדיון בהסתייגויות אני מציע שינוי נוסח, זה בסדר

אלעזר שטרן: אבל אז צריך לתת זמן להסתייגויות על הנוסח החדש

שמחה רוטמן: אבל אם אני אגיש את זה כהסתייגות מטעמי? אני יכול להגיש את זה כהסתייגות מטעמי או מטעם המשרד

אלעזר שטרן: אפשר

אלעזר שטרן:  עדיף שזה יהיה בתוך הנוסח

שמחה רוטמן: ברור שזה עדיף

שמחה רוטמן:  הם טוענים שהם צריכים זמן מצד אחד

שמחה רוטמן:  אם אתם תגידו שלא נורא שזה יידחה – אני לא בלחץ

שמחה רוטמן:  אתם יותר בלחץ ממני בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  אם אתם רוצים שנחכה עם הגשת ההסתייגויות לשבוע של ה-15, פשוט יש לחץ מליאה

שמחה רוטמן:  אני כן רוצה שנתחיל להתקדם

שמחה רוטמן:  אני אגיש הסתייגות ממני שעושה את הדבר הזה ואני אנסח אותה גם יחד עם הייעוץ המשפטי של הוועדה

שמחה רוטמן:  הנוסח יהיה הוראת שעה לשנה ובלי תיקון של סעיף 74ו

שמחה רוטמן:  אני אגיש הסתייגות מטעמי שעושה בדיוק את מה שאני מתכוון

שמחה רוטמן:  אם ההסתייגות הזאת תהיה מקובלת על השר או עליכם, אז אכניס אותה לנוסח

שמחה רוטמן:  אם לא, אני לא אכפה את דעתי עליכם ונשאיר את זה כמו שדיברנו

שמחה רוטמן:  מקובל עליכם?     

ענת הר אבן: כן

שמחה רוטמן: מקובל עליך, אדוני היועץ המשפטי?      

אלעזר שטרן: כן

מרב זוהרי: כן, שהנוסח יהיה הוראת שעה

שמחה רוטמן: אם תראו שההסתייגות שלי מגשימה את מטרותיכם, אני אתמוך בה

שמחה רוטמן:  אם לא, אני אמשוך אותה

ענת הר אבן: עד מחר ב-12:00 לראות אם אנחנו  יכולים להפוך אותה לקבוע

שמחה רוטמן: אני אגיש הסתייגות שבעיניי פותרת את הבעיה

שמחה רוטמן:  ואם תרצו אותה או תרצו להעיר לגביה, אנחנו נתמודד עם זה

שמחה רוטמן:  פשוט אני לא רוצה לעכב את החוק שחשוב לכם מצד אחד, ומצד שני אני לא רוצה להפוך הוראת קבע שסותרת

ענת הר אבן: כמו שביקשנו, בהסתייגות שיישאר 74טו

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אני אנסח את ההסתייגות בהתאם

שמחה רוטמן:       תודה רבה

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה