ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 5, 2023-01-23 00:00

ישראל אייכלר: שלום

ישראל אייכלר:  ברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה והרווחה, והנושא היום הוא מעקב אחר השפעת יישום הרפורמה בביטוח סיעוד

ישראל אייכלר:  אנחנו נקבל דיווח לוועדה לפי סעיף 225ד(ד) לחוק הביטוח הלאומי על ממצאי המעקב אחר השפעת יישום הוראות סעיפים 224(א)(1) ו-225(ה) על קבלת גמלת סיעוד

ישראל אייכלר:      אנחנו נזמין קודם כול את ממלאת מקום מנכ"ל הביטוח הלאומי בדברי פתיחה ואחר כך נמשיך הלאה

ישראל אייכלר:  בבקשה, גברת ירונה

ירונה שלום: בוקר טוב

ירונה שלום:  לפני שנתחיל בדיווח, אני רואה כאן הרבה שותפי תפקיד שלנו פה אבל אני מניחה שיש כמה אנשים שלא מכירים את גמלת הסיעוד

ירונה שלום:  אני אגיד בקצרה שני משפטים

ירונה שלום:      גמלת הסיעוד מיועדת לתת לאזרחים ותיקים את האפשרות להתמודד טוב יותר בחיי היומיום

ירונה שלום:  כלומר, אדם שנמצא מוגבל בחיי היומיום יכול לקבל גמלת סיעוד, כשבעצם כדי לקבל את גמלת הסיעוד הוא צריך לעבור הערכת תלות אצלנו ואחר כך לקבל את הגמלה

ירונה שלום:      בבסיס, הרציונל של הגמלה היה להשאיר את האנשים בקהילה ולהבטיח להם, להורים שלנו, לכולנו, הזדקנות בצורה טובה ומכבדת

ירונה שלום:       גמלת סיעוד התחילה לפעול בשנות ה-80 המאוחרות, וב-2018 בוצעה רפורמה – שהיינו שותפים ואת חלקה אף יזמנו –  שעשתה שינוי משמעותי בכל הנושא של ביטוח הסיעוד

ירונה שלום:  שרון יציג את הדוח, יציג את השינוי בקצרה שחל ברפורמה

ישראל אייכלר: ד"ר שרון אסיסקוביץ'

ישראל אייכלר:  מה התפקיד?     

ירונה שלום: הוא חוקר במינהל המחקר אצלנו

ירונה שלום:  גבי נמצאת פה, ניצה נמצאת פה, נטלי, מנהלת אגף סיעוד החדשה גם נמצאת פה, ואלעד זכות היועץ שלנו

ירונה שלום:       אני אוסיף ואגיד שעד לרפורמה היו טענות נורא קשות איך אנחנו עושים את מבחן הערכת התלות ואיך אנחנו נותנים גמלה

ירונה שלום:  היו טענות שגם מבחן הערכת התלות נעשה בצורה לא מכבדת – אני אומרת את זה באנדרסטייטמנט – וגם היו טענות שאנחנו נותנים לאנשים רק כשהם במצב מאוד קשה

ירונה שלום:  הרפורמה באה לענות בין השאר גם על זה, גם על דוח מבקר המדינה שהיה בנושא

ירונה שלום:  שרון, בבקשה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': יש לנו מצגת, אם אפשר להעלות אותה

ישראל אייכלר: לפני שניתן לד"ר שרון אסיסקוביץ' להציג לנו את המצגת של כל הפעילות הענפה בעניין הרפורמה בסיעוד, יש פה נושא – זה לא הנושא היחיד ואולי לא הנושא המרכזי – יש שאלה מי מבקר את הפעילות בבית של הקשיש

ישראל אייכלר:  לפי החוק, "גורם מקצועי יבקר בביתו של מבוטח שמשולמת לו גמלת סיעוד בכסף, לפי הוראות סעיף 224, ויבדוק אם שירותי הסיעוד שניתנים לו בפועל ורמתם, עונים לו על צרכיו"

ישראל אייכלר:       אני חושב שזה הלוז של הנושא, של הדברים האלה

ישראל אייכלר:  האם הזקן – זקן זו לא מילה של גנאי, אני לא יודע למה החליפו אותה לקשיש, לאזרח ותיק

דבורה ביטון: יותר מכובד

ישראל אייכלר: אצלנו למדו, זקן זה מי שקנה חוכמה

דבורה ביטון: זה זקן העם, אבל קשיש יותר מכבד

ישראל אייכלר: לא משנה, תבחרו את המינוחים שלכם אבל זאת תהיה השאלה שאני רוצה שחברי הכנסת יתייחסו אליה

ישראל אייכלר:  אני מכבד את ד"ר אסיסקוביץ' שיגיש לנו את הרפורמה במצגת

ד"ר שרון אסיסקוביץ': ירונה פירטה בקצרה על הרקע הכללי

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  (שקף: תמצית עיקרי הרפורמה: שינוי רמות הגמלה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  הרפורמה, שנכנסה לתוקף בנובמבר 2018, הורכבה בגדול משני חלקים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  חלק אחד היה שינוי ברמות הגמלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  שלוש רמות הגמלה הקודמות, שבמסגרתן זכאים קיבלו בין תשע ושלושת-רבעי שעות ל-22 שעות, הוחלפו בשש רמות, כשטווח שעות הסיעוד בשבוע – 25

ד"ר שרון אסיסקוביץ': 5 ברמה הנמוכה ביותר לבין 30 ברמה - - -     

ישראל אייכלר: אולי תדבר למיקרופון כדי שכל הציבור ישמע וגם בשידור, זה משודר בשידור חי

ד"ר שרון אסיסקוביץ': החלק הראשון של הרפורמה מנובמבר 2018 היה שינוי ברמות הגמלה, מעבר משלוש רמות לשש רמות גמלה, במטרה להתאים במידה טובה יותר את המשאבים לצרכים של האוכלוסייה, במטרה לתת יותר שעות סיעוד בבית לזכאים ברמות התלות הגבוהות יותר

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       ככל שהאוכלוסייה שלנו מזדקנת יותר, בהחלט יש גם צורך ביותר מתן פתרונות סיעודיים וגם כמו שאנחנו נראה בהמשך, ההשפעות הן בין היתר גידול במספר הזכאים וגם גידול במשאבים שאנחנו מקצים לביטוח סיעוד

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      (שקף: רמות הגמלה לפני הרפורמה ואחריה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  פה אתם יכולים לראות את רמות הגמלה שהיו נהוגות עד לרפורמה, שלוש הרמות בצד ימין, ובצד שמאל שש הרמות החל מינואר 2021 מכיוון שרמות הגמלה 3 עד 6 שונו בהדרגה והגיעו בסופו של דבר למצב הנוכחי

ישראל אייכלר: ד"ר שרון, אתה דילגת על שורה הכי חשובה בפתיח שלכם

ישראל אייכלר:  חשוב לזכור: תוחלת החיים בישראל גבוהה מרוב מדינות ה-OECD

ישראל אייכלר:  זו בשורה טובה מאוד

ד"ר שרון אסיסקוביץ': מהבדיקה שבדקתי בבוקר נראה שאנחנו נמצאים במקום ה-12 מתוך 34 מדינות ה-OECD

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אני מניח שביחס לרובן זה מצב טוב

מירב כהן: השאלה היא לא רק תוחלת החיים, כמו איכות החיים

ישראל אייכלר: לא, הוא כותב תוחלת החיים

ישראל אייכלר:  יכול להיות שהמספר השתנה אחרי הקורונה?     

מירב כהן: כן, אבל אם אנשים חיים לא בבריאות ולא בטיפול טוב, זה לא עוזר

ד"ר שרון אסיסקוביץ': בהחלט

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  גם איכות החיים זה דבר חשוב ואני חושב שגמלת סיעוד זה חלק מסל האפשרויות והשירותים שגם המדינה וגם החברה יכולה - - -     

ישראל אייכלר: אבל מה שאמרת שבדקת הבוקר, ד"ר שרון, לעומת מה שכתבתם, יכול להיות שזה היה לפני הקורונה וזה אחרי הקורונה? תבדקו את זה

ישראל אייכלר:  לשם ידע כללי לחינם לכולם

מאיר כהן: שאלה נכונה מאוד

מאיר כהן:  שאלה חשובה

ישראל אייכלר: שאלה חשובה מאוד

ד"ר שרון אסיסקוביץ': בסדר גמור

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  נבדוק ואני אשיב לכם

ישראל אייכלר: עכשיו תחזור לטבלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': החוק גם עיגן את טווח הניקוד בכל רמת גמלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כמו שאתם יכולים לראות, יש ברמות הגמלה מ-3 עד 6 הבדל קטן יחסית במתן תוספת שעות למי שמעסיק מטפל ישראלי, למעשה לא מעסיק מטפל זר, במטרה לעודד לפחות עד מצב מסוים מבחינת הצרכים העסקה של מטפלות ישראליות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       (שקף: תמצית עיקרי הרפורמה: גמלאות כספיות)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  חלק אחר של הרפורמה היה גם הרחבת הגמלאות הכספיות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  לפני נובמבר 2018, יחסית מספר קטן של זכאים, כ-3% מהזכאים – אם אני זוכר נכון, זה היה בסביבות 2,500 זכאים – קיבלו גמלה בכסף, בין אם במצבים יחסית נדירים שלא ניתן היה לספק שירותי סיעוד, אם הם גרו במקומות רחוקים או שהם היו במצב מאוד מאוד מסוים שחברות הסיעוד שפעלו באזורם לא יכלו לספק את הצרכים, או תחת הסדר שנקרא הסדר מטפל צמוד

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  זה כמעט בכל המקרים למעשה מי שמעסיק עובד זר, מעסיק אותו לפחות שישה ימים בשבוע, לפחות 12 שעות ביום, יכול לבקש לקבל את הגמלה כולה או חלקה בכסף

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       החל מנובמבר 2018 הורחבו האפשרויות לקבל גמלה בכסף

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  ברמה 1 ניתן לקבל את כל הגמלה או חלקה בכסף

ישראל אייכלר: לצופים

ישראל אייכלר:  מה זה רמה 1?     

מירב כהן: זה מספר שעות

ישראל אייכלר: אני יודע אבל אני רוצה שכולם ידעו

ד"ר שרון אסיסקוביץ': רמה 1 זה מי שקיבל בהערכת התלות 2

ד"ר שרון אסיסקוביץ': 5 או 3 נקודות

ישראל אייכלר: מה זה אומר במצבו הבריאותי?     

ד"ר שרון אסיסקוביץ': פה אני בטוח שנציגות אגף סיעוד יוכלו להסביר יותר טוב ממני

ישראל אייכלר: כי כשאנחנו אומרים לציבור הצופים רמה 1, רמה 2, רמה 4, הם לא יודעים כלום

ישראל אייכלר:  תנו לנו במשפט אחד

גלי גז נוה: גלי גז, מנהלת את תחום העובדים הסוציאליים באגף הסיעוד

גלי גז נוה:  רמה 1 זו בעצם הרמה הבסיסית

גלי גז נוה:   יש עניין של סיכון לנפילות, אלה אנשים שהם עוד מתפקדים, יחסית עצמאים, בכל זאת זקוקים לסיוע במספר נמוך יחסית של צורכי תפקוד

ישראל אייכלר: רמה 2

גלי גז נוה: רמה 2, יש שם עניין של השגחה חלקית, זה חלק אחד

גלי גז נוה:  חלק אחר זה אנשים שבאמת זקוקים ליותר סיוע

גלי גז נוה:  זה הולך ועולה עם הרמות

גלי גז נוה:  ברמות 4 אנחנו כבר מדברים על אנשים שהם עם כיסא גלגלים, רמות 5 ו-6 זה כבר אנשים באמת במצב סיעודי

גלי גז נוה:  רמה 5 ו-6, יש לנו גם אנשים שצריכים השגחה מלאה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  זה בדיוק מה שרציתי לדעת

ישראל אייכלר:  תמשיך

ד"ר שרון אסיסקוביץ': ברמה 1, כאמור, אפשר לקבל את כל הגמלה או חלקה בכסף, והערך של הגמלה הוא כמו 100% גמלה בשירותים, מה שאנחנו קוראים גמלה בעין, לפי תעריף שניתן לחברה פרטית

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  ברמות 2 עד 6 אפשר לבקש לקבל עד ארבע יחידות מהגמלה בכסף

דורון יהודה: סליחה

דורון יהודה:  אני הייתי רוצה לדעת - - -     

ישראל אייכלר: לא עכשיו

ישראל אייכלר:  רשות דיבור תינתן לכולם

דורון יהודה: אבל אני בדיוק עונה לו

דורון יהודה:  אני רוצה לדעת מהם הסכומים של כל רמה

ישראל אייכלר: אדוני, אני לא יכול כי יש פה הרבה אנשים שכל אחד רוצה לשאול

ישראל אייכלר:  בזמנך, תירשם בבקשה אצל המנהלת ואתה תדבר

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אפשר יהיה לציין אחר כך את הסכומים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כרגע בוא בבקשה נתקדם לפי המצגת

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       ברמות 2 עד 6, כאמור, אפשר לבקש לקבל עד ארבע יחידות, ומי שרוצה ברמות 3 עד 6 להגדיל את מספר היחידות שהוא מקבל, בכסף, שזה נע בין 5 ל-10, תלוי ברמת הגמלה, צריך לקבל אישור של גורם מקצועי, שזה עובדים סוציאליים מטעם המוסד לביטוח לאומי שמבקרים בבית הקשיש

ישראל אייכלר: מה הסיבה שאתה לא יכול להגיד את המספרים, כפי שרצה השואל להבין? גם אני, כולם

ישראל אייכלר:   הסכומים, כמה כסף

ירונה שלום: אין בעיה לתת

ישראל אייכלר: אז תיתן את זה

ישראל אייכלר:  אתה מדבר רק מקצועית ואתה דוקטור, אבל לא כולנו

ד"ר שרון אסיסקוביץ': בסדר גמור, ותסלחו לי אם אני לא זוכר בדיוק

ישראל אייכלר: מכאן והלאה, פחות או יותר

ישראל אייכלר:  תגיד לפרוטוקול שזה לא מחויב על האגורה, אבל פחות או יותר על כמה מדובר

ד"ר שרון אסיסקוביץ': ברמה 1, גמלה של 5

ד"ר שרון אסיסקוביץ': 5 שעות שווה ל-1,408 שקלים; ארבע יחידות שוות כ-800 שקלים; מי שלמשל מקבל ברמה 6 גמלה מלאה בכסף, אם הוא מעסיק מטפל ישראלי, הוא יקבל 6,146 שקלים, אם הוא מעסיק מטפל זר הוא יקבל 5,326 שקלים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  זה הטווח של גמלאות הסיעוד

ירונה שלום: אין לנו בעיה לספק את כל הטבלה, יש אותה באתר שלנו בצורה מסודרת

ישראל אייכלר: כן, אבל זה היה חשוב מאוד כדי שתוכל להמשיך במצגת כי אם הציבור לא ידע במה אתה מדבר, זה הכול גימטריות וסודות, לא יבינו, אבל אם אמרת את המספרים, אמרת את הרמות של הסיעוד ואמרת את הסכומים, אנשים כבר מבינים על מה אתה מדבר

ד"ר שרון אסיסקוביץ': ברמות 2 עד 6, הגמלה בכסף, הערך שלה הוא 80% מערך הגמלה המקבילה בעין

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אלו ההסכמות שגובשו עם חקיקת הרפורמה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  הרעיון של 80% ולא 100% ברמות 2 עד 6 זה שלזכאים, בשונה מחברות, יש עלויות שלא חלות עליהם, כמו תקורה ועלויות תפעול מסוימות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  שוב, זה ערך הגמלאות בכסף שהיו נהוגות גם לפני הרפורמה, והוחלט להמשיך בהן מעבר לרמה 1, אלה ההסכמות שהתקבלו פה בין היתר בכנסת בחקיקה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      דבר חשוב בקשר לגמלאות בכסף במסגרת הרפורמה, וזה שונה ביחס להסדרים האחרים של מטפל צמוד בעיקר זה שהגמלה בכסף שניתנת במסגרת הרפורמה איננה מותנית ברכישת שירותי סיעוד

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כלומר, אדם מקבל סכום כסף ויכול לעשות איתו כרצונו

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בסוף המצגת יש לנו גם התייחסות למה הבנו מסקר שעשינו בקרב בפועל כ-2,000 מהזכאים מה הם עושים עם הגמלאות בכסף

מאיר כהן: כלומר, הגמלה הופכת להיות לקצבה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': כן

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  מבחינת האדם, הוא לא מוגבל בשימוש בכסף שהוא מקבל

מירב כהן: יש לכם תובנות האם זה עשה שינוי לטובה או לרעה?      

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אנחנו נגיע לזה בהמשך

מירב כהן: את העובדות אנחנו יודעים

ד"ר שרון אסיסקוביץ': (שקף: השפעות הרפורמה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אני עומד לדבר על השינוי בהיקפים של התביעות החדשות ובקשות ההחמרה כביטוי למיצוי זכויות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אתם תראו שהרבה יותר תביעות חדשות והרבה יותר בקשות החמרה מגיעות לפתחו של המוסד, את ההשפעה על מספר הזכאים, אתם תראו גידול בהחלט דרמטי בארבע השנים האחרונות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  נציג גם נתונים על רמות הגמלה וסוגי גמלאות ואנחנו נסיים בהצגה של מה למדנו על השימושים שהזכאים עושים בגמלאות הכספיות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       (שקף: הסיבות לגידול במספר הזכאים ובהוצאה לגמלאות סיעוד מאז הנהגת הרפורמה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כמה מילים על הסיבות העיקריות לשינויים במספר הזכאים ובהיקף ההוצאה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      קודם כול, השינוי ברמות הגמלה כשלעצמו הביא להגדלה בהוצאה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  גם זה שצומצמו טווחי הניקוד בכל גמלה הביא לזה שיותר זכאים שמצבם מחמיר, אכן גם מקבלים רמות גמלה גבוהות יותר

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  לזה כמובן יש משמעות לגבי היקף הגמלאות שמשולמות ברמת המקרו, מלבד כמובן הגמלאות ברמת הזכאי

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      לזכאים יש אפשרות לבחור אם הם רוצים לקבל שירותים, אם הם רוצים לקבל כסף, אם הם רוצים לקבל תמהיל

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כמובן שיש חשיבות לרמת הגמלה מבחינת מה הם יכולים לבחור וכמה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       כן, ראינו שגם גמלה בכסף, ככל הנראה הייתה ומהווה אחד מהתמריצים להגיש גמלאות סיעוד, ייתכן שיש כאלה שלפני כן לא רצו להגיש גמלה ועכשיו הם רוצים, אבל מצד שני אנחנו גם לא רואים גידול היסטרי למשל ברמת גמלה 1

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אנחנו נראה את זה בהמשך, רמת גמלה שמקבלים בה את כל הגמלה בכסף, אין בה איזשהו גידול

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  להיפך, היא שומרת פחות או יותר על ההיקף שלה

מאיר כהן: ממתי למתי?     

ד"ר שרון אסיסקוביץ': מתחילת הרפורמה

מאיר כהן: מאיפה התווספו חמישה מיליארד?      

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אנחנו תיכף נראה את השינוי גם במספר הזכאים וגם חלק מהרמות, איך הן גדלו מאז תחילת הרפורמה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       עשינו שינויים בדרך ביצוע הערכות התלות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  היום, ברירת המחדל זה לא הערכת תלות בבית התובע אלא הערכה, ככל שניתן לבצע אותה, לפי מסמכים או לפי מסמכים ושיחת טלפון משלימה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אם אני זוכר נכון, היום רק כ-10% מהערכות התלות נעשות בבית התובעים

ישראל אייכלר: זה תיקון גדול מאוד

ישראל אייכלר:  אני רוצה לציין שזו הייתה בושה גדולה לאנשים רבים כשהייתה ההערכה הביתית

ישראל אייכלר:  זו הייתה השפלה והיו הרבה טענות על זה

ישראל אייכלר:  אז תבורכו על זה שרק 10%, כנראה זה אלה שאין ברירה אחרת

ד"ר שרון אסיסקוביץ': נכון

מירב כהן: זה מאוד משמעותי

ד"ר שרון אסיסקוביץ': כשהמסמכים הרפואיים והבירורים הנוספים אינם מספיקים, אז אין מנוס מלבצע הערכה בבית הזכאי

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       תקנה כמו זו שבעלי זכאות קבועה יכולים לבקש בקשת החמרה, ובכל מקרה רמת הגמלה שלהם לא תרד – יכול להיות שהיא תישאר במקומה אבל יכול להיות כמובן שתעלה – גם זה השפיע על מספר בקשות ההחמרה שמגישים זכאים קיימים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      בסופו של דבר שינינו גם את הערכת התלות עם המחשבה של, כן, אנחנו רוצים למנוע הידרדרות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בעבר למשל, ניקוד על ניידות בבית או על נפילות היה רק אם הייתה עדות לנפילות קודמות, ואנחנו רוצים להימנע מזה, אז היום יש מבחנים שמאפשרים לדעת האם יש סיכון לנפילות עתידיות, וגם זה מהווה היום קריטריון שמאפשר כניסה לרמת הגמלה הראשונה, לכל הפחות

ישראל אייכלר: לפני שהוא נופל

ד"ר שרון אסיסקוביץ': כן

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  דבר אחרון, וזה שוב מקיף את כל המדיניות של המוסד לביטוח לאומי בשנים האחרונות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  יש מדיניות שמעמידה יותר ויותר – לא שלפני כן זה לא היה – אבל מדיניות שמעמידה יותר ויותר את האדם במרכז, את התובע, את הזכאי במרכז

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  פרשנות וגם יישום יותר לקולא מאשר היה בעבר

מאיר כהן: למה אתה אומר את זה?     

ישראל אייכלר: רבי מאיר, אנחנו ניתן לך רשות דיבור

ישראל אייכלר:  כולם רוצים לשאול את אותן שאלות

מאיר כהן: סליחה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': וגם זה השפיע על השינויים במספר הזכאים וברמות הגמלה, ואנחנו תיכף נראה את זה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      (שקף: תביעות חדשות ובקשות להחמרה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אפשר לראות מהשקף הזה שחל גידול ניכר במספר התביעות, ויותר מזה, בבקשות ההחמרה לפני הרפורמה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  לקחנו תקופות של 12 חודשים לפני הרפורמה ואחרי הרפורמה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  למשל, אנחנו רואים סך הכול קפיצה של פי שניים וחצי במספר בקשות ההחמרה שמוגשות כל שנה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       לקח למוסד לביטוח לאומי – ואנחנו לא מסתירים את זה – זמן מסוים בשביל להיערך ולהתמודד עם המצב הזה, ובשנים האחרונות אנחנו בהחלט מתמודדים עם העומסים האלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      בעקבות הרפורמה חלו שינויים שהגדילו במספר ניכר גם את התביעות החדשות וגם את בקשות ההחמרה של זכאים שכבר מקבלים רמות גמלה, והמוסד לביטוח לאומי ביצע התאמות באופן שבו הוא מטפל בתביעות ומבצע את הערכות התלות וגם גדל כוח האדם על מנת להתמודד עם השינוי בעומס שהוטל עליו בעקבות הרפורמה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      (שקף: מספר הזכאים לגמלת סיעוד)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כמו שאתם יכולים לראות בצד ימין, אם הגידול במספר הזכאים בשנה או שנתיים – בתור דוגמה, לפני הרפורמה היה באמת ב-3

ד"ר שרון אסיסקוביץ': 5%, 4

ד"ר שרון אסיסקוביץ': 5%, ובממוצע הזכאים החודשי השינוי היה 6,000, ו-8,000 איש, אז מתחילת הרפורמה אנחנו מדברים על שינויים בעשרות אלפים בממוצע חודשי מדי שנה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  הגידול העיקרי במספר הזכאים היה בשנתיים הראשונות

ישראל אייכלר: אני רואה שבינואר 2020 היו לכם הכי הרבה דרישות

ד"ר שרון אסיסקוביץ': כן

ישראל אייכלר: הייתה קורונה אז? לא, זה עוד לפני הקורונה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': חמשת החודשים שקדמו לתקופת הקורונה היו החודשים עם הגידול הניכר ביותר במספר הזכאים, כ-2

ד"ר שרון אסיסקוביץ': 5% בכל אחד מהחודשים האלה

ישראל אייכלר: יש לכם הסבר למה בקורונה ירדו המספרים?     

ד"ר שרון אסיסקוביץ': הקורונה השפיעה גם על היכולת של המוסד להתמודד עם תביעות לגמלת סיעוד, גם המוסד לביטוח לאומי בחלקו הושבת, או בהמשך הופנה לטיפול בתביעות אבטלה, וכן, גם תחת הקורונה היה קושי והתמודדות לחלק מהזכאים הפוטנציאליים למצות את הזכויות שלהם

חוה אתי עטייה: המטפלות לא הגיעו ואז נותבה הגמלה בכסף - - -     

עאידה תומא סלימאן: הייתה בעיה די גדולה עם המטפלות

ישראל אייכלר: אני רואה שבמרס 2021 המוסד לא נתן לאף אחד, ואף אחד עוד לא ביקש, כולם היו בריאים

ישראל אייכלר:  זה מעניין

ד"ר שרון אסיסקוביץ': לא

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  זה למען האמת אפריל, וזה חודש של פסח

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בפסח, מה שקורה שהטיפול בתביעות מצטמצם

ישראל אייכלר: אבל גם במאי יש גידול

ירונה שלום: יש לנו תנודתיות בכל הנושא של הטיפול בתביעות

ד"ר שרון אסיסקוביץ': חודשים של חגים

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אנחנו רק מציינים את זה כעובדה

ישראל אייכלר:  אני לא מאשים אף אחד

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אתם יכולים לראות שגם חודשים של חגים ספטמבר-אוקטובר, גם בהם יש ירידה, בדרך כלל שינוי במספר הזכאים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       (שקף: זכאים לפי רמות הגמלה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בשקף הזה אתם יכולים לראות בצורה צבעונית למדי גם את השינויים במספר הזכאים וגם את השינוי ברמות הגמלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אם ברמה הראשונה, כמו שציינתי קודם, סך כול מספר הזכאים לא גדל מאז תחילת הרפורמה, לעומת זאת ברמות 3 ו-6 מספרי הזכאים גדלו במידה ניכרת

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  ברמה 3 השינוי נובע כרגע מהכללים של הערכות התלות, מאופן היישום שלהם

עאידה תומא סלימאן: גם ב-2 גדלו

עאידה תומא סלימאן:  ב-2 וב-3

ד"ר שרון אסיסקוביץ': ברמות 2 ו-3 וגם רמה 6

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  חלק מהשינוי ברמה 6, המוסד הכניס מצבים מסוימים שהם מצבים מאוד מאוד קשים שקשורים גם לתפקוד פיזי וגם לתפקוד קוגניטיבי, גם לתפקוד נפשי, שמקבלים השגחה מלאה, ואז הם יכולים לקבל את רמת הגמלה השישית גם אם הם לא מקבלים תוספת ניקוד לבודד

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       ברמה 2, חלק מהשינוי נובע כי כשאנחנו בודקים את האדם ומחליטים שהוא אמור לקבל את רמת גמלה 2, גם אם הוא רוצה להמשיך לקבל את רמת גמלה 1 כי שם אפשר לקבל את כל הגמלה בכסף ואפשר לקבל סכום כסף יותר גבוה, אנחנו חושבים שהוא צריך לקבל את רמת גמלה 2 והוא צריך לקבל לכל הפחות תמהיל של עזרה סיעודית וכסף ככל שהוא יבחר

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      (שקף: זכאים לפי סוג הגמלה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  השקף הזה מציג את הזכאים לפי סוג הגמלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בגדול, יש לנו שלושה סוגים של גמלאות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  סוג אחד זה מי שמקבל את כל הגמלה בשירותים, אנחנו קוראים לזה גמלה בעין

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  לפני הרפורמה, 97% מהזכאים קיבלו אך ורק גמלה בעין, רוב המקרים זה היה טיפול אישי בבית

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  שירותים אחרים שאפשר לקבל במסגרת סל השירותים זה ביקורים במרכז יום, מוצרי ספיגה, לחצני מצוקה, שירותי כביסה זה בהיקף מצומצם, ולאחרונה נכנס שירות של קהילה תומכת, שגם הוא גדל בהדרגה אבל הוא עדיין בחיתוליו מבחינת גמלת סיעוד

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  רק מבחינת גמלת סיעוד, זה ידוע בתור שירות שקיים מחוץ לגמלת סיעוד בצורה נרחבת

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      יש כאלה שמקבלים את כל הגמלה בכסף, רק בכסף, זה הצבע הכתום או האדום למטה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  זה בעיקר זכאים ברמה 1 שמקבלים את כל הגמלה בכסף, וגם זכאים שמקבלים במסגרת הסדר מטפל צמוד שציינתי קודם, או היעדר שירותים זמינים

ישראל אייכלר: והצהוב

ד"ר שרון אסיסקוביץ': הצהוב, שזה היום בערך 60% מהזכאים, בסביבות 170 או 180 אלף זכאים, שמקבלים גמלה משולבת

ישראל אייכלר: והירוק, למעלה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': הירוק זה הגמלה בעין, מה שציינתי בהתחלה

ישראל אייכלר: אז כיסית את שלושת הצבעים

ד"ר שרון אסיסקוביץ': כן

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אחרים זו קבוצה מאוד מאוד קטנה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       (שקף: עוד על סוגי גמלאות בעקבות הרפורמה)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כמה הערות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  יש כמובן קשר שנובע מהחוק וגם מהצרכים בין רמת הגמלה, בין הבחירה בסוג הגמלה ובתוך גמלה משולבת, למשל בין עד ארבע יחידות לבין שליש

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      באוקטובר 2022, כשלושת-רבעי מהזכאים ברמה 1 קיבלו גמלה בכסף ואת הגמלה בעין

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  מעטים יחסית קיבלו גמלה משולבת

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  ברמות 2 עד 6, בין מחצית לשלושת-רבעי מהזכאים קיבלו גמלה משולבת, ובין 20% ל-40% קיבלו גמלה בעין

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  היתר זה בין 2% ל-12% בכל רמה, קיבלו גמלה בכסף

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       מתוך אלה שבוחרים גמלה משולבת במסגרת הרפורמה, הגענו למצב שכמחצית מהזכאים ברמות 3 עד 6 מקבלים עד כשליש מהגמלה וכמחצית מקבלים עד ארבע יחידות

ישראל אייכלר: ארבע יחידות, מה זה אומר בכסף?     

ד"ר שרון אסיסקוביץ': עד 800 שקלים בשבוע, או 809 שקלים

קריאה: בחודש

ד"ר שרון אסיסקוביץ': בחודש, סליחה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אני מתנצל

ישראל אייכלר: בשבוע זה בשורה טובה

אלמוג כהן: יחי ההבדל

אלמוג כהן:  שתי מרגרינות

ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו בהיבטים נוספים של רמות הגמלה

ישראל אייכלר:  השקף הזה, אם זה משהו חשוב

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אני חושב שכן

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       (שקף: היבטים נוספים של רמות הגמלה החדשות)

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  במענה לפעמים לביקורת על איך הגמלאות ניתנות, אתם יכולים לראות בצד ימין

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בסופו של דבר, ככל שאדם מבוגר יותר, זקן יותר, ויש נטייה גדולה יותר להידרדרות ברמת התפקוד שלו, בצורך בהשגחה, רמת הגמלה הממוצעת שהוא יקבל תהיה גבוהה יותר

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  לעומת זאת, בגילאים הצעירים יותר, רוב האנשים מקבלים גמלה ברמה נמוכה יותר, וחלקם, שוב, ככל שהם מזדקנים ומידרדרים, רמת הגמלה שלהם משתנה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  זה בצד ימין

ד"ר שרון אסיסקוביץ':      בצד שמאל אתם יכולים לראות את ההשפעה של הרפורמה וגם את הפעימות שהונהגו בין נובמבר 2018 לינואר 2021 לגבי השינוי במספר היחידות הממוצע לשבוע של הזכאים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אם לפני הרפורמה זכאי קיבל בממוצע כ-14 שעות סיעוד בשבוע, היום הוא מקבל קרוב ל-17 שעות בשבוע, זה גידול של כ-20% אם אני עושה את החשבון כרגע נכון

ליאור שטרסברג: יחידות זכאות

ליאור שטרסברג:  לא שעות

ד"ר שרון אסיסקוביץ': נכון

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  חלקן בשעות, חלקן בכסף

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  מכיוון שרוב האנשים חושבים על סיעוד במובן של שעות אז אני מתרגם את זה לשעות

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  חשוב מאוד שתדבר בשעות כי אלה דברים שאנשים מבינים

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אז אני מתרגם

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  נכון, החוק מדבר על יחידות, אני מתרגם את זה לשעות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  העיר נכון ליאור שטרסברג

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  חלק זה בשעות, חלק זה בכסף, חלק בשירותים אחרים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אם נוכל לעבור לשקף הבא בבקשה

ישראל אייכלר: אם זה לא עובר, אולי ניתן לחברי כנסת לדבר

ישראל אייכלר:  יש לך עוד סך הכול שלושה שקפים

ד"ר שרון אסיסקוביץ': אם אני יכול להגיד עוד שניים-שלושה משפטים על השימושים

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אנחנו בדקנו בסקר שביצענו בקרב זכאים, גם כאלה שמקבלים גמלה בעין וגם כאלה שמקבלים גמלה בכסף או גמלה משולבת במסגרת הרפורמה, מה הם עושים עם הגמלה בכסף

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  בחלק מהמקרים שאלנו את הזכאים, בחלק שאלנו את בני המשפחה

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  כמובן, ברמות הגמלה הנמוכות יותר, יותר זכאים ענו; ברמות הגמלה הגבוהות יותר, יותר בני משפחה ענו

ד"ר שרון אסיסקוביץ':       הם ציינו למשל שהם רוכשים שירותי בריאות, הם ציינו שהם משלמים חשבונות

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  חלק ציינו שהם רוכשים שירותי סיעוד נוספים ועוד כל מיני דברים שקשורים לצרכים אישיים

מירב כהן: אבל שמשרתים אותם? כי יש טענה שזה הולך לילדים, נכדים ולא מגיע בסוף אליהם

ד"ר שרון אסיסקוביץ': שוב, האנשים שאנחנו שאלנו – גם הזכאים וגם בני המשפחה – בסופו של דבר אני חושב שרוב בני המשפחה מטפלים בצורה נאמנה – רוב מכריע, רובם ככולם של בני המשפחה – מטפלים בצורה נאמנה בבני משפחתם הזכאים

ישראל אייכלר: לפי הסקר, רוב האנשים ענו לכם שהם לוקחים את הכסף לתרופות, רופאים פרטיים, מכשירי שמיעה, רפואת שיניים, וכדומה

ד"ר שרון אסיסקוביץ': שהם עושים שימוש בגמלה לאחד או יותר מהצרכים הללו

ד"ר שרון אסיסקוביץ':  אני מצטער שזה לא מופיע כרגע

מירב כהן: אז אתם, כחוות הדעת של הגוף האחראי, חוות הדעת המקצועית שלכם זה שהרפורמה של המעבר לכסף ולא לשירותים, היא עשתה שירות טוב? היא לטובה? במבחן הזמן אתם חושבים שזה הוכיח את עצמו?      

ירונה שלום: אני מעדיפה להתייחס

ישראל אייכלר: זו שאלת מיליון הדולר

ישראל אייכלר:  אולי תוכלי לענות במשפט

חוה אתי עטייה: השילוב הוא הכי טוב, גם בכסף וגם בעין

ירונה שלום: אני חושבת שהשילוב הוא הכי טוב

ירונה שלום:  מצד אחד, שתהיה אפשרות לקחת מטפל, ומצד שני, שיישאר איזשהו סכום כסף שאפשר לעשות בו שימושים אחרים שרוצים – או שרוצים ללכת למרכז יום, או שרוצים - - -     

מירב כהן: ונקודת האיזון היא נכונה לדעתכם מבחינה הנקודה שבה אפשר לשלב?     

ירונה שלום: נקודת האיזון היא שאלה מאוד טובה

ירונה שלום:  אנחנו רואים שאנשים שיש להם אחוז גבוה של שירות בעין, יחסית מדווחים על שביעות רצון גבוהה יותר, אבל כשזה משולב, נראה לנו שזה ייתן - - -     

מירב כהן: כלומר, להשאיר את זה ברמת השילוב הנוכחית?     

חוה אתי עטייה: גם בעין וגם בכסף

ירונה שלום: אני חושבת שכרגע כן

ישראל אייכלר: אני חושב שהתשובה לשאלתה של מירב כהן טמונה בשאלה של הפיקוח, מה ששאלתי בהתחלה

ישראל אייכלר:  האם מישהו מפקח שאכן הזקן, הקשיש – "הזקן", אני אוהב את הזקן - - -     

מירב כהן: גם אני

ישראל אייכלר: האם הזקן מקבל את השירות המגיע לו? מי מפקח ומתי מפקחים? פה כתוב שפעם בשנה לפחות צריך מישהו להיכנס

ישראל אייכלר:  תבדקו

ישראל אייכלר:  חוה, זו שאלה לעניין הזה?     

חוה אתי עטייה: כן

חוה אתי עטייה:  לפי החלטת ממשלה היה הצוות הבין-משרדי בדבר תפקוד חדש שייקרא מתאם טיפול

חוה אתי עטייה:  הוא גורם מקשר בין הגופים הנותנים שירות בתחום הסיעוד לבין הקשיש הסיעודי, ובכלל זה מימוש זכויותיו

חוה אתי עטייה:  האם הפונקציה הזאת הוקמה?      

רחל ברנר שלם: אני אתייחס לזה

רחל ברנר שלם:  שלום

חוה אתי עטייה: לפי החלטת הממשלה

קריאה: זה משהו אחר אבל זה בקופות החולים

רחל ברנר שלם: אני אתייחס לזה, משרד הבריאות

אלמוג כהן: ברשותך היושב-ראש, אני לפני חודש ערכתי ביקור בבתים של קשישים בעיר אופקים ובמושבים מסביב, ונחשפתי לעבודה של עמותת מטב

מירב כהן: כן

מירב כהן:  נמצא פה המנכ"ל שלהם

אלמוג כהן: נעים מאוד

אלמוג כהן:  הזקנים שם, באמת, אני ראיתי את הסיוע ואת הכתף

אלמוג כהן:  הם הופכים להיות חלק מהנוף בחייהם של הקשישים והזקנים, ובעיניי השילוב הזה הוא השילוב המנצח כי בסוף אין תחליף לאדם שנמצא איתם, וזה בעיקר מה שחסר להם

ישראל אייכלר: אתם רוצים לסכם את הדוח שלכם, הביטוח הלאומי, עם המסקנות שלכם?      

ירונה שלום: (שקף: מסקנות)

ירונה שלום:  יש בעיה קשה של התמודדות עם מחסור במטפלות

ירונה שלום:  בקורונה זאת הייתה בעיה מאוד רצינית

ירונה שלום:  חשוב להגיד שגם יש שאלה של הכשרת המטפלות, כיום אנחנו בעצם נמצאים בניסוי עם הג'וינט ועם - - -     

חוה אתי עטייה: זה מתייחס למכרז הסיעוד החדש

חוה אתי עטייה:  נכון? אולי תתני לנו סקירה איפה זה עומד, המכרז

ירונה שלום: תיכף אני אתייחס לזה

ירונה שלום:  אנחנו רוצים להבטיח שהמטפלות יהיו יותר מקצועיות וייתנו שירות יותר טוב

ירונה שלום:  אנחנו עשינו שינויים מהותיים במכרז הסיעוד, חבר הכנסת  כהן מכיר אותם היטב

חוה אתי עטייה: מתי הוא אמור להיות מפורסם?     

ירונה שלום: המכרז פורסם

ירונה שלום:  כרגע אנחנו ממתינים להתייחסויות של החברות, לאחר שהן יחזירו לנו את ההתייחסויות אנחנו נתייחס לזה

ירונה שלום:  במקביל למכרז, חשוב לי להגיד שאנחנו מקיימים תהליכי בקרה נוספים, גם בקרות של עובדים סוציאליים שלנו, גם של נותני השירותים

ירונה שלום:  התחלנו להפעיל מערכת דיווחי נוכחות בזמן אמת, זה כרגע בפיילוט במודיעין

ישראל אייכלר: אלקטרוניות?     

ירונה שלום: כן

מירב כהן: כמו החתמת כרטיס?     

ירונה שלום: על סמך מיקום

מירב כהן: עם פלאפון

ירונה שלום: עם פלאפון

ירונה שלום:  זו ההתחלה ואנחנו רוצים להפוך את זה למשהו בכל הארץ

ירונה שלום:  אנחנו בונים על עוד מכרז בקרה שייכנסו אנשים לבית הקשיש ויעשו בדיקה, אני מקווה שבפברואר נתחיל סקר שביעות רצון בצורה סדירה מול האזרחים הוותיקים ומשפחותיהם, ואנחנו מאמינים באמת בגיוון השירותים במסגרת גמלת סיעוד

ירונה שלום:  אנחנו חושבים שמרכזי יום, קהילות תומכות, דברים שיכולים להוציא אנשים מהבדידות שלהם, הם פתרון טוב ויכול לסייע

ירונה שלום:      צריך לשים לב שחלק מהאזרחים הוותיקים, חסר להם כסף לחיים בסיסיים והם משתמשים בגמלת הסיעוד להשלמה של המצוקות הכלכליות שלהם, זו נקודה שצריך לתת עליה מענה

אלמוג כהן: אני חושב שזה דווקא גורם למדינה להשכיח ולהזיז הצידה את הבעיה הקשה הזו, שהכסף הזה נלקח לטובת מוצרים שהם מוצרי מחיה רגילים וסטנדרטיים

ישראל אייכלר: עכשיו אני פותח את הדיון לחברי הכנסת

ישראל אייכלר:  ראשון הדוברים, הכהן

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני, שלום לכולם

ישראל אייכלר: ואחריו מירב כהן

מירב כהן: הכהנים

מירב כהן:  אנחנו כבר צמד שהולך הרבה זמן ביחד

אלמוג כהן: אנחנו פה שלושה כהנים

ישראל אייכלר: גם אתה כהן, אלמוג

ישראל אייכלר:  נשארו פה גם ישראלים?      

מאיר כהן: אני רק אוסיף מילה, אדוני, שאין מקום בעולם שיש בו ריבוד סוציאלי כמו בברכת הכהנים

מאיר כהן:  לא משנה אם אתה עשיר או עני, חכם או טיפש, או לא יודע מה, כל הכהנים עולים לתת ברכה

מאיר כהן:  רק שתדעו שזה אחד הדברים היפים

מאיר כהן:       אדוני היושב-ראש, א', תודה רבה שאתה פותח בחודש הראשון עם הדבר, בעיניי הנפיץ ביותר

מאיר כהן:  מה שאלמוג אמר, הסיפה של הדברים שלו מאוד מאוד חשובה, זה באמת הסיפור הזה שכסף לסיעוד הופך להיות לקצבה, משכיח את הדבר הכי חשוב, והוא העלאת קצבאות הקשישים כי איכשהו זה גורם לממשלה לאיזו שכחה, ואומרים, אוקיי, הם מקבלים 800 שקל, אבל אלה 800 שקל שצריכים לטפל אך ורק בבריאות שלהם

מאיר כהן:       אדוני הסוקר מהביטוח הלאומי, החוקר

מאיר כהן:  כששאלו את אימא שלי, זיכרונה לברכה, מה את עושה עם 800 השקלים, היא לא אמרה שהיא עזרה לבת שלה במשכנתה

מאיר כהן:  היא אמרה, אני קונה תרופות, אני קונה זה וזה

מאיר כהן:       בפועל – את זה אתה צריך לדעת – השאלות שלכם לא היו במקום

מאיר כהן:  אתה יודע איפה צריך לבדוק את זה? האם אנחנו מצליחים לדחוק את התלות, זו מילת המפתח

מאיר כהן:  האם בהתנהגות של הביטוח הלאומי אנחנו מצליחים לייצר מציאות שבה הקשישים מקבלים את כל מה שמגיע להם, ודוחקים, לדחוק את התלות

חוה אתי עטייה: בתקופה שלך הוקמה ועדה לשמירת רמת התלות, למנוע הידרדרות של הקשיש, אז איפה הממצאים מה נעשה בשנה וחצי שהיית?     

מאיר כהן: אתי

מירב כהן: נעשה הרבה

חוה אתי עטייה: לא, פשוט הייתי יושבת-ראש השדולה לקשישים גריאטריים סיעודיים

ישראל אייכלר: מאיר כהן לא יושב פה על בסיס דיווח לוועדה על עבודתו כשר

מירב כהן: יש לו רק מה להתגאות במה שנעשה

חוה אתי עטייה: הוקמה ועדה למנוע את רמת התלות מבחינת ההידרדרות של - - -     

מירב כהן: נעשה הרבה מאוד

מאיר כהן: אתי, תני לדבר, אחרי זה תגידי מה שאת רוצה

מאיר כהן:  את הרי יודעת שנעשה הרבה בשנה וחצי, אבל בסופו של דבר המון נעשה, בשיתוף עם כל האנשים שיושבים כאן

חוה אתי עטייה: אני נותנת לך מחמאה

חוה אתי עטייה:  היו הרבה גורמים מקצועיים שבחנו את זה, אבל מה הממצאים, מה קרה עם זה?      

מאיר כהן: מה שאנחנו הגענו - - -     

חוה אתי עטייה: קיבלנו סקירה יפה וראינו שהגידול ברמת הגמלה, הוא עולה וזה גרוע מאוד

חוה אתי עטייה:  זה מדאיג מאוד

מירב כהן: קודם כול, זה שהמכרז יצא עכשיו זה תודות לעבודה של השר כהן

חוה אתי עטייה: וגם לא ציינת שברמה 1 ו-2 הם רוצים להעביר את זה לקופות חולים

מאיר כהן: אתי, תני לי לסיים

חוה אתי עטייה: לא, אז אני אומרת, ישר תגיע לתכלס

מאיר כהן: אתי, אני אגיד את מה שאני רוצה, לא מה שאת רוצה לשמוע

חוה אתי עטייה: לא, ברור

מאיר כהן: בואי נכבד אחד את השני

ישראל אייכלר: אני פתאום מוצא את עצמי בתפקיד סגן יושב-ראש

חוה אתי עטייה: לא סגן יושב-ראש

חוה אתי עטייה:  קראתי את דוח הביקורת ממאי - - -     

ישראל אייכלר: אבל הבן אדם בזכות דיבור

ישראל אייכלר:  מילא הערה אחת, אבל לא להפריע לו

מאיר כהן: א', הוצאנו מכרז בשעה טובה ומוצלחת

חוה אתי עטייה: בשעה טובה

חוה אתי עטייה:  אחרי חמש שנים יצא לפועל המכרז

מאיר כהן: בעקבות כל הדבר הזה יצא מכרז של 78 מיליארד שקלים

דבורה ביטון: היו לכם 12 שנים לטפל בזה

מאיר כהן: אני מציע לכולם לא להפוך את הוועדה – הצעה שלי

מאיר כהן:  אני יכול, אדוני?     

ישראל אייכלר: כן

מאיר כהן: ועדת הרווחה מעולם לא הייתה ועדה פוליטית

מאיר כהן:  תשכחו מזה

חוה אתי עטייה: היא לא פוליטית פה

חוה אתי עטייה:  אני פשוט מכירה את הנושא כי עמדתי בראש השדולה וכולם הגיעו אליי

ישראל אייכלר: תהיה לך זכות דיבור לא פחות

מאיר כהן: אני אומר גם לחברי הכנסת החדשים, גם לוותיקים

מאיר כהן:  מעולם ועדת הרווחה – יעידו כל האנשים שהיו כאן – לא התעסקנו בפוליטיקה

מאיר כהן:  יש פה קשישים, יש פה נכים, יש פה אלף ואחד דברים

ישראל אייכלר: בשתי קדנציות שאני הייתי חבר בוועדה אני לא זוכר שום ויכוח פוליטי, לא אצל חיים כץ ולא אצל אללוף, אז גם פה לא

חוה אתי עטייה: ממש לא

מאיר כהן: א', יצא מכרז ב-78 מיליארד שקלים, כשבפעם הראשונה המכרז הזה פותר את בעיית הפריפריה

מאיר כהן:  מי שיקרא את המכרז – אתי, את יודעת, את ישבת בראש השדולה הזאת, ותרמת –  פותר את בעיית הפריפריה

חוה אתי עטייה: נכון

מאיר כהן: אנחנו לא בוחרים את חברות הסיעוד, לא במחיר שלהן אלא בטיב ובפריסה של השירות שהן נותנות

מאיר כהן:  זה דבר מאוד חשוב

מאיר כהן:  יצאו מכרזים על מחיר, על שקל ופחות שקל

מאיר כהן:  אין את הדבר הזה

מאיר כהן:      הדבר השני זה המטפלות, ההכשרה של המטפלות, שבצדק אמרו – גם מטב שיושבים כאן ואני מצטרף למחמאות לחברה המצוינת הזאת, ועוד חברות – שבעצם, אנחנו השתנו עליהם את ההכשרה של המטפלות

מאיר כהן:  אנחנו הוספנו עוד 50% כסף ממשלתי, שזה דבר חשוב, אדוני, ובמהלך הישיבות אנחנו עוד נפרוס את זה

מאיר כהן:      מדינת ישראל צריכה לקבל החלטה

מאיר כהן:  אילו אנחנו היינו אחראים על התקציב – גם אני וגם מירב – אנחנו העלינו בצורה משמעותית, הקצינו 3

מאיר כהן: 2 מיליארד שקלים בתקציב הבא להעלאת קצבאות הקשישים, בדיוק מהנקודה שהעלה חבר הכנסת אלמוג כהן

מאיר כהן:  שהכסף הזה יישאר אך ורק לדחיקת התלות, לשירותים רפואיים, להגיד לחברות האלה שאתם תתנו עוד שירות וקופות החולים יתנו עוד שירות, ואת כל הכסף הזה למקד רק בבריאות של הקשישים כדי לדחוק את התלות בכמה שהם יתבגרו, בבריאות טובה, זה טוב למדינה כי הם פחות מגיעים לבתי החולים

מאיר כהן:      אני מאוד מקווה, ואני מאמין, שהממשלה הזאת תעשה את זה

מאיר כהן:  אולי לא ב-3

מאיר כהן: 2, אולי בפריסה של כמה שנים, אבל אין שום ספק, אם אנחנו נשפר את קצבאות הקשישים וניתן להם יותר כסף פנוי, אנחנו נוכל בוודאות לבצע את הרפורמה הזאת, שאומרת שבמקום לתת להם גמלאות בעין, לצמצם את זה, לתת להם שירותים שמגיעים עד הבית

ישראל אייכלר: בתנאי שתהיה ביקורת שאכן הם מקבלים את זה

ישראל אייכלר:  זו הנקודה

מאיר כהן: בוודאי, חד וחלק

ישראל אייכלר: תודה רבה, חבר הכנסת מאיר כהן

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת מירב כהן

מירב כהן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, קודם כול באמת ברכות שאתה מקדיש לנושא החשוב הזה דיון

מירב כהן:  אני מכירה את מרבית היושבים סביב השולחן ובאמת כולם עוסקים במלאכה עם כל הנשמה ומבינים את החשיבות של הנושא, אבל המצב הוא רע מאוד, והבעיה – זה חס וחלילה לא קשור לזה שמישהו כאן לא עושה את עבודתו – יש את החטא הקדום

מירב כהן:  החטא הקדום הוא שכל נושא הסיעוד הוא בגדול מופרט

מירב כהן:  הדבר הנכון – רגע אם אני רוצה לטפל בשורש הבעיה – הדבר הנכון הוא שזה יהיה באחריות המדינה כי זו באמת זכות מאוד בסיסית

מירב כהן:       והיום, על פי חוק – וזה שנים רבות, אני לא מאשימה בן אדם ספציפי או ממשלה ספציפית, שנים רבות – היום האחריות על החולה הסיעודי, על פי חוק, זה על החולה ועל בני משפחתו, ובגדול, מי שאין לו משפחה, גם איתנה פיננסית וגם יכולה לטפל בבירוקרטיה, הלך עליו במדינת ישראל

מירב כהן:      והנושא הזה, שהוא מופרט, יש לו המון המון המון רבדים של בעיות

מירב כהן:  זה לא נקודה אחת שאנחנו נפתור אותה, וזהו, נגיד נעלה את קצבת הסיעוד ופתרנו את הבעיה

מירב כהן:  אין נקודה אחת, זה באמת המון המון בעיות שלובות, ותבינו את סדרי הגודל של הבעיה

מירב כהן:  יש 280,000 חולים סיעודיים בישראל, אם תכפילו את זה עם המשפחות שלהם, שגם כשיש חולה סיעודי בבית כל המשפחה סביב זה, אנשים עוזבים את העבודות שלהם כדי לטפל בהורים שלהם, זה סדר גודל של מיליון אנשים בישראל שהיומיום שלהם הוא גיהנום, הוא ממש גיהנום

מירב כהן:  ולכן אני חושבת שזה אולי המצוקה הכי הכי גדולה, ויש לה level-ים רבים והיא מאוד מורכבת

ישראל אייכלר: אני מאוד שמח שציינת את המשפחות כי ברישה של הדברים שלך הרגשתי שהמשפחות, הם הנאשמים בסיפור

מירב כהן: לא

מירב כהן:  חס וחלילה

ישראל אייכלר: אז טוב שהוספת את זה

מירב כהן: חס וחלילה

מירב כהן:  המשפחות הן בעצם בסוף, רבים מהם גם הופכים להיות חולים סיעודיים

ישראל אייכלר: נכון

מירב כהן: פשוט, את כל הכסף שלהם, את כל האנרגיות שלהם, את הבריאות הנפשית שלהם, הם משקיעים בדבר הזה

מירב כהן:  רוב רובן של המשפחות מסורות מאוד ונותנות את כל מה שיש להן

ישראל אייכלר: אילולא המשפחות, הקשישים לא היו שורדים

מירב כהן: ואני רק אומרת שאם אנחנו לא מטפלים טוב בחולה הסיעודי, כל המשפחה מתמוטטת, אז זה בעצם מיליון אנשים במדינת ישראל

מירב כהן:       כמה שאלות בהמשך לדברים שבאמת התחלנו לעבוד עליהם כשהיינו בממשלה והייתי רוצה לדעת איפה הם עומדים, והם קשורים לדברים שהוצגו

מירב כהן:       ראשית, הוקם צוות, נמצאת פה ענבל משש, שעמדה בראשות צוות מאוד חשוב שעסק בסוגיית ההעסקה הישירה

מירב כהן:  הרי היום, מי שמעסיק את העובד הסיעודי הוא החולה

ישראל אייכלר: הוא הופך למעסיק בעל כורחו

מירב כהן: בדיוק

מירב כהן:  אי אפשר לצפות מאדם בן 80 עם דמנציה להיות מעסיק שאחראי על ימי החופשה וההפרשות הפנסיוניות, נכון? זה לא דבר הגיוני

ישראל אייכלר: דבר בלתי הגיוני

מירב כהן: אז אנחנו הקמנו ועדה, עמדה בראשות הוועדה ענבל משש שיושבת כאן, ובעצם הבאנו מסקנות שאומרות: א', בואו ניתן מעטפת שירותים למשפחות, שיוכלו להעסיק לבד

דורון רז: נהפוך אותו למעסיק ישיר

מירב כהן: זאת אומרת, נוציא החוצה את המתווכים שהם חברות הסיעוד – לכן יש פה מישהו בחברות הסיעוד שלא אוהב את זה – ואז לפחות כלכלית לא יהיה מישהו בדרך שגוזר קופון, והם יקבלו מעטפת שירותים שתקל עליהם

מירב כהן:       עוד הצעה שהייתה זה להקים מאגר של עובדים זרים זמינים שיועסקו על ידי חברה, כך שאם יש צורך בהחלפה או משהו בלתי צפוי קורה, יהיה עובד זר זמין

מירב כהן:  היום – אני רק אחדד את הבעיה – היום כל בן אדם ברמת סיעוד מסוימת יכול לקבל אישור לעובד זר, זו לא הבעיה ברמת האישורים להביא עובדים

מירב כהן:  הבעיה היא שעד שמביאים את העובד חולפים חודשים ובזמן הזה אנשים נתקעים ללא מוצא, ואז נוצר שוק שחור של איך מעסיקים עובדים, וכן הלאה

מירב כהן:      הייתי רוצה לדעת מה קורה עם מעטפת השירותים ומה קורה עם המאגר הזה של העובדים

חוה אתי עטייה: מוועדת הפנים קוראים לי

ישראל אייכלר: דבי ביטון לפנייך

ישראל אייכלר:  תקצרי בבקשה

מירב כהן: יש לי שאלות חשובות

מירב כהן:  שאלה שנייה

מירב כהן:  הרי במתח הזה בין שירותים שמסופקים על ידי מטפלים לבין הקצבה, באמת כמו שאת אומרת השילוב הוא הנכון

מירב כהן:  איפה אנחנו רואים את המחיר של זה? במרכזי היום

מירב כהן:  מרכזי היום זה שירות באמת מציל חיים

מירב כהן:  אנשים באים עם הסעה הלוך-חזור, הם נמצאים שם מהבוקר עד שתיים, יש להם פעילות חברתית וארוחה חמה וזה באמת מציל נפשות

מירב כהן:       הבעיה היא שאנשים עושים את החשבון כי יש להם מצוקה כלכלית ופשוט מוותרים על מרכז היום כי הם רוצים את הכסף לתרופות, לשירותים

מירב כהן:  אני חושבת שזה אסטרטגי, ושר הרווחה לשעבר ואני התחלנו לעבוד על זה, להפוך את מרכזי היום לחינמיים

מירב כהן:  זה לא כסף גדול, זה סדר גודל של 800 מיליון שקלים בשנה, ואז כל הטרייד-אוף הזה שמתחשבנים על הגרוש ובסוף אנשים נשארים בבית לבד עם ארבעה קירות רק כדי לחסוך את ה-180 שקלים האלה ביום, אני חושבת ששם זה ה-win-win

ישראל אייכלר: הדברים שלך הובנו ונרשמו, ואם יש לך הצעות חוק להגיש, תגישי, אנחנו נדון בזה בוועדה

מירב כהן: אני אגיש

מירב כהן:  בהחלט אני אגיש

מירב כהן:  עוד שאלה אחת חשובה

ישראל אייכלר: לא, לא, לא

ישראל אייכלר:  את אמרת שזה הסוף

מירב כהן: שאלה אחת אחרונה, אם יורשה לי כי היא טכנית והיא חשובה

ישראל אייכלר: אחרונה, ובלי הסברים

ישראל אייכלר:  רק את השאלה

מירב כהן: באחרונה, הביטוח הלאומי הודיע על ביטול פטור 2% של ביטוח לאומי עבור העובדים הישראלים

מירב כהן:  מה שקורה, למרות ששנים לא שילמו את ה-2% האלה, עכשיו פתאום הודיעו שכן גובים וגם התחילו לגבות מאנשים רטרואקטיבית

ירונה שלום: לא רטרואקטיבית

מירב כהן: אני קיבלתי תלונות גם על רטרו

מירב כהן:  אני אשמח שתתייחסו לזה כי זה מייקר למשפחות את העלות

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת דבי ביטון, בבקשה

מירב כהן: היו לי עוד, אבל אני אשמור להמשך

ישראל אייכלר: יהיו עוד דיונים

ישראל אייכלר:  בסדר, אנחנו לא בורחים

דבורה ביטון: אדוני, ראשית, באמת תודה לוועדה על הדיון החשוב כאן

דבורה ביטון:  אני די מצדדת במה שנאמר כאן על ידי שר הרווחה לשעבר מאיר כהן והשרה לשעבר מירב

דבורה ביטון:       אני בעברי הייתי אחות במחלקות פנימיות ופגשתי את הקשישים ואת המורכבות, ועולה לי דאגה, הייתי רוצה באמת לקבל תשובה כי אם צריכה להיות ביקורת בבית הקשיש על פי מה שנאמר, אחת לשנה, להערכתי הטווח הוא לא סביר, צריך להיות קצת יותר

דבורה ביטון:      שנית, מה קורה עם העריריים? מה קורה עם אותם קשישים שאין להם משפחות, שלא יכולים אפילו לדווח או לשנות את רמתם בין 1 ל-6, בהנחה שמצבם מחמיר? מי מטפל? מה הלוגיסטיקה? מה הבירוקרטיה כשקורה להם? מי בכלל רואה אותם? אם יגידו לי, זה עובדים סוציאליים, אדוני יודע גם מה קורה מבחינת עובדים סוציאליים ואנחנו לא יכולים לעצום את עינינו

דבורה ביטון:      דבר נוסף שמדאיג אותי והייתי רוצה באמת לקבל תשובה זה מקרים חריגים כמו בקורונה, אז מה קורה עם אותו קשיש? המטפלת לא יכלה להגיע, אין לו משפחה

דבורה ביטון:  מי נותן את התשובות? איך אנחנו יודעים מה קורה? כמובן, בהתייחסות לאותם קשישים שרמתם גבוהה והתלות היא יותר מסובכת

ישראל אייכלר: משרד הבריאות הולך להציג את המצגת, נקווה שיתייחסו לשאלות שלך, מאוד חשוב

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת אתי עטייה

חוה אתי עטייה: ראשית, ברכות לרגל תפקידך החדש

ישראל אייכלר: תודה רבה

חוה אתי עטייה: אני בטוחה שתעשה את זה לטובת החלשים בחברה והקשישים

חוה אתי עטייה:  אני רוצה לציין לשבח את הביטוח הלאומי

חוה אתי עטייה:  זה לא מובן מאליו

חוה אתי עטייה:  כל הנציגים כאן מהביטוח הלאומי וגם ירונה, הם עושים עבודת קודש למען הקשישים, והטיפול למען הקשיש, למען האוכלוסייה החלשה, זה בגובה העיניים, הם עושים הכול מהרגע להרגע להתקשר למטופל, ויישר כוח וברכות

מירב כהן: נכון

מירב כהן:  אני מצטרפת לחיזוק

חוה אתי עטייה: גם שני השרים לשעבר שיושבים כאן, הם עשו עבודה נהדרת

חוה אתי עטייה:  כשהייתי באופוזיציה עמדתי בראש השדולה לקשישים גריאטריים סיעודיים

חוה אתי עטייה:  ניהלנו חמישה דיונים, גם כל הכבוד לך, את היחידה שבאת, מירב, באת והצגת את הדברים ושיתפת פעולה, בהשוואה לשאר הח"כים מהאופוזיציה

חוה אתי עטייה:       גם בתקופה הזאת אני מכירה אישית את הקשישים הסיעודיים הגריאטריים

חוה אתי עטייה:  ההורים שלי, אמי, זכרה לברכה, נפטרה לפני שנתיים, אבי לפני שנה, ואז כפי שציינת, זה גיהנום למשפחות, זה סבל, וכל הכבוד לכם שאתם משאירים את הקשישים בקהילה כי איך שהם מפנים את הבית ומגיעים לבית חולים, שם הם מסיימים את חייהם

חוה אתי עטייה:       אני קראתי את דוח מבקר המדינה

חוה אתי עטייה:  ביקורת המדינה, באים פה ללמוד ולא בשביל לסמן כמה ליקויים

חוה אתי עטייה:  דוח מבקר המדינה ממאי 22', הוא בדק תקופה מיולי עד ספטמבר 21' והוא הצביע על כמה ליקויים

חוה אתי עטייה:  רוב הליקויים תוקנו וגם הם הצביעו כל הזמן על מכרז חדש, אז עכשיו התעדכנתי שפרסמתם את המכרז החדש ואתם מחכים, וכל השאלות שנשאלנו פה, ששאלנו את שרון, הם נותנים מענה בדוח מבקר המדינה, ואני ממליצה, זה מאוד חשוב לקרוא

חוה אתי עטייה:       מה שהדאיג אותי, גם בוועדה שלנו בשדולה העלינו, מה עושים לגבי מניעת ההידרדרות, דחיקת התלות, לשמור על רמת התלות

חוה אתי עטייה:  אנחנו ראינו, אחרי רמה 2, אחרי חצי שנה הם עולים ברמות, וזה נתון מדאיג מאוד

חוה אתי עטייה:  מ-3 ומעלה, כעבור חצי שנה, וזה דבר שצריך לתת עליו את הדעת

חוה אתי עטייה:  אני מבינה שרמות 1 ו-2, רוצים לתת את זה לקופות חולים עם תמריצים, או לחברות הסיעוד או לקופות חולים

חוה אתי עטייה:  יכול להיות באמת שזה משהו מבורך ושזה ימנע את התלות

חוה אתי עטייה:      יש גם נושא של מיצוי זכויות

חוה אתי עטייה:  יש הרבה משפחות שלא יודעות מה מגיע להם וגם הם לא פונים, אז איך משפרים את זה?     

ישראל אייכלר: נדון על זה אם את תומכת בעניין הזה להעביר לקופות החולים את הכסף של הזקנים

חוה אתי עטייה: אני אומרת, הנושא הזה, לעשות עליו דוקטורט

חוה אתי עטייה:  אפשר לטפל בשיתוף פעולה מלא, אופוזיציה, כל גורמי המקצוע, ואפשר כאן לעזור לקשישים הסיעודיים ולמשפחות

דבורה ביטון: זה לא דיון של מפלגות

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  חבר הכנסת אלמוג כהן, אחריו – חברת הכנסת טלי גוטליב

אלמוג כהן: אדוני היושב-ראש, תודה על ניהול הוועדה ביד רמה

אלמוג כהן:  תודה לשרה לשעבר ולשר מאיר כהן, שהנושא הזה הוא באמת בנפשם, הם מתמצאים מאוד בתחום הזה ובעיקר ניכר שהם עושים את זה מתוך אמונה אמיתית בשליחות הדרך

אלמוג כהן:       אבל, אני רוצה לדבר על הבעיה שאנחנו כמדינה אוהבים להסתיר

אלמוג כהן:  אנחנו לפעמים עושים הכול כדי לא לדעת את האמת כי מרגע שנדע את האמת אנחנו ניאלץ להתמודד מולה ולהביא כסף לקשישים, שבאמת, אפילו היכולת האלמנטרית והפשוטה ביותר, היא הופכת להיות מאוד מורכבת בשבילם

אלמוג כהן:  לתת להם לנהל תקציב או למי מבני משפחתם, לעיתים גם נעשה שימוש לא ראוי בכסף הזה, זו בעיה קשה מפני שאנחנו בהכרח נשמור על מפלס המים באותו גובה ונראה רק את קצה הקרחון ולא את הבעיה

אלמוג כהן:      יש נושא שאני אשמח אם היושב-ראש ייזום עליו דיון וזה נושא שכר המטפלות

אלמוג כהן:  שכר המטפלות היום הוא שכר מינימום

ישראל אייכלר: אתה מדבר על מטפלות בקשישים?      

אלמוג כהן: מטפלות בקשישים – מינימום

קריאה: מינימום, ובלי נסיעות ובלי כל הנלווים

קריאה: גם במכרז החדש

קריאה:  אין שינוי

אלמוג כהן: סבתא שלי, סבתא שרה, שתיבדל לחיים טובים וארוכים, היא אישה יחסית בריאה, והמטפלת שלה, אני לא יודע איך היא שורדת

אלמוג כהן:  עבדתי בעבודות קשות מאוד כל חיי, ובעבודה הזאת לא הייתי שורד מפני שבסוף זה ההתמודדות עם מה שכולם מנסים לברוח ממנו, כולל בני המשפחה לעיתים

אלמוג כהן:  ובעיניי, מרגע שאנחנו כמדינה נדע לתת למטפלות הללו את השכר הראוי, אנחנו גם בהכרח נדע לשמר את דור העבר בכדי לבנות עתיד טוב יותר

אלמוג כהן:  תודה, אדוני היושב-ראש

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  יש משהו מרענן בדברים שלך – אולי אני טועה – אתה נראה לי צעיר

ישראל אייכלר:  כל האנשים שדיברו פה הם אנשים בעלי ניסיון עם ההורים שלהם

ישראל אייכלר:  בא אדם צעיר ונלחם בשביל הקשישים, זה יפה

אלמוג כהן: תודה, אדוני

ירונה שלום: וזה העתיד

ישראל אייכלר: חברת הכנסת טלי גוטליב

טלי גוטליב: קודם כול, חברים נכבדים, מצטערת שלא הייתי מהבוקר כי הייתי בוועדת חוקה אבל חשוב לי לומר לכם את הדבר הבא

טלי גוטליב:  אנחנו פה דורשים, מעצמנו לפני הכול, לדאוג לכך שמי שעושה את העבודה הקשה ביותר שיש – והיא הקשה ביותר שיש – ואני אומרת את זה כאימא לילדה מוגבלת מאוד

טלי גוטליב:      לא יכול להיות מצב שאנחנו נשב פה מנומסים ומעונבים, ואנחנו נשכח שבסופו של דבר אנשי הסיעוד הם המלאכים בקרבנו כי הם עושים את העבודה הקשה ביותר, שדואגת לסיעוד הגוף, הגוף, שזה אומר לא פחות ולא יותר, לא רק לרחוץ אלא גם להחליף צרכים

טלי גוטליב:  זאת עבודה קשה מאוד, והם עושים את זה, באמת אני אומרת את זה, אני אסירת תודה על האנשים ששמו את זה למטרת עבודה שלהם, ולא יכול להיות מצב שאנחנו נגמול להם בשכר עלוב ושכר מבזה ושכר משפיל

טלי גוטליב:       אני לא מסוגלת להסתכל בעיניים למי שמרוויח שכר מינימום כשהוא עושה הכול לשמור על כבוד הגוף של חוסים ונכים באשר הם, ובטח ובטח קשישים שאנחנו כולנו חייבים להם, חייבים להם באמת

טלי גוטליב:       ואני אומרת את זה כאן ולא מעניין אותי התירוצים

טלי גוטליב:  לא מעניין אותי שיטת בירוקרטיית הקצה ופקידי הקצה, ואמרתי כאן בוועדה, השיטה חייבת להיות דלת אחת, דלת אחת נפתחת ובה נפתרות כל הבעיות

טלי גוטליב:  אין לך ושוב יותר, סנכרון של כל מערכות המחשוב וכל מערכות המידע, לא שולחים אדם או את המשפחה של אדם להביא מידע ממשרד כזה וממשרד אחר, לא מקבלת את זה יותר

טלי גוטליב:  לא יכול להיות שאני מנהלת משרד עורכי דין, או ניהלתי משרד עורכי דין, ושלטנו על מידע בצורה רוחבית, ואמר זה גם היושב-ראש כי היושב-ראש הבין את זה מהרגע הראשון ששמעתי אותו כאן בוועדה

טלי גוטליב:  לא יכול להיות שיהיה קושי בהעברת מידע

טלי גוטליב:  אנחנו בעידן כזה שצריך שתיפתח לנו דלת אחת, ודרכה תיפתרנה הבעיות

טלי גוטליב:  זה מה שאני אומרת כאן, מה שנקרא בפה מלא

טלי גוטליב:       ועוד בעיה אחת, שצר לי לומר את זה, בחסות בג"ץ, לא פחות ולא יותר

טלי גוטליב:  הגענו למצב שהמטפלים, העובדים הזרים, מקבלים משכורות כול כך גבוהות כי בג"ץ – באמת, אין לי איך לומר על פסק הדין ההזוי הזה – בעבר, אדוני היושב-ראש, כשהיינו מביאים עובד זר לישראל, משרד הפנים נתן לו ויזה שהייתה צמודה לחולה

טלי גוטליב:  למה? כדי למנוע ניוד של העובד הזר לאדם אחר, לקשיש אחר, שמשלם יותר

טלי גוטליב:       אבל בית משפט עליון – מה לעשות, הוא בטח לא צריך עזרה בלשלם לעובד זר, מי שמקבל משכורת מעל 100,000 לא צריך, יש לו, גם בפנסיה התקציבית שלו – קבע שזו פגיעה בחופש העיסוק של העובד הזר

טלי גוטליב:  מרגע שפסק הדין הזה התקבל, הגענו לכאוס של ניוד עובדים זרים למי שמשלם יותר

טלי גוטליב:  זה קטסטרופה

טלי גוטליב:      אדוני, אנחנו דואגים, שייבדלו לחיים ארוכים הורינו וכולי, שאנחנו מביאים עובד זר וזה כבר לא בשליטתנו

טלי גוטליב:  ואנחנו שוב צריכים להפוך את המסכת הבירוקרטית הזאת לבקשה מחודשת, אין לתאר את הדבר הזה, ומי שלא נתקל בזה לא מבין

ישראל אייכלר: אני מציע, היות - - -     

טלי גוטליב: ואני בטוחה שהיושב-ראש ימצא לזה פתרון

ישראל אייכלר: אני מציע שתקשיבי עכשיו, נקבל דוח ממשרד הבריאות, אולי יהיו כמה תשובות לשאלותיכם

ישראל אייכלר:  גברת רחל ברנר שלם, סגנית סמנכ"ל תכנון אסטרטגי וכלכלי, ראש אגף גריאטריה, תיתן לנו מצגת בעניין הזה

ישראל אייכלר:  את לא חייבת להיות צמודה למצגת, אם יש לך תשובות לשאלות שחברי הכנסת העלו, אני אשמח גם לשמוע

ישראל אייכלר:  בבקשה

רחל ברנר שלם: יש פה שאלות רבות

רחל ברנר שלם:  ראש אגף גריאטריה אני עדיין לא, אבל אסטרטגיה כן

ישראל אייכלר: סליחה, את צודקת

מירב כהן: שודרגת

ישראל אייכלר: אולי תהיי פעם

רחל ברנר שלם: אולי פעם

רחל ברנר שלם:  אני מקווה

ישראל אייכלר: בינתיים, סגנית סמנכ"ל תכנון אסטרטגי; וד"ר אירית לקסר, היא ראש אגף הגריאטריה

רחל ברנר שלם: מדויק

רחל ברנר שלם:  אני אשמח ברשותכם לעבור על כמה סעיפים במצגת, יש שם חלק גדול מהתשובות של דברים שעלו, ואני בהחלט אשמח גם להסתכל קצת גם על מה הלאה

רחל ברנר שלם:       (שקף: מספר הקשישים גדל בקצב מהיר, וגם שיעורם באוכלוסייה)

רחל ברנר שלם:  קודם כול, רק להסביר את המצב

רחל ברנר שלם:  אנחנו עומדים בפני עולם שבו, בניגוד לעבר, כל שנה מצטרפים כ-30,000 קשישים חדשים במדינת ישראל, השיעור שלהם באוכלוסייה עולה

רחל ברנר שלם:  זה העיגול הירוק, והמשמעות היא יחס תלות יותר ויותר גבוה ומכביד

רחל ברנר שלם:  ב-40 השנים הקרובות מספר הקשישים הולך לשלש את עצמו, אז כל הנושא הזה שאנחנו היום נפתור ילווה אותנו הרבה שנים קדימה, לחיוב או לשלילה

דורון רז: סליחה

דורון רז:  מתחילת הרפורמה הוא הכפיל את עצמו, את צריכה להתייחס לזה

דורון רז:  הגידול הוא לא גידול מתון, הוא הכפיל את עצמו

רחל ברנר שלם: התכוונתי לגידול בקשישים, לא גידול במקבלי הסיעוד

רחל ברנר שלם:  אלה היו נתונים על שיעור הקשישים במדינת ישראל, לא שיעור הקשישים מקבלי חוק סיעוד, זה משהו אחר

רחל ברנר שלם:      (שקף: תוכנית הסיעוד הלאומית 2018)

רחל ברנר שלם:  יש פה רשימה קצרה של הנושאים שנכנסו לתוכנית הסיעוד הלאומית, מה שביטוח לאומי דיבר שזה חד-משמעית הסעיף הכי חשוב, הכי גדול, הכי מורכב, ואני אעצור ואחמיא להם מאוד מאוד על היישום המוצלח והמאוד מהיר של הרפורמה הזאת

רחל ברנר שלם:  זה היה פרק 1

רחל ברנר שלם:  בהחלטת הממשלה יש עוד 12 סעיפים מאוד חשובים, אני אשמח לעבור עליהם מאוד מאוד מהר

רחל ברנר שלם:      (שקף: פרק 1 – שעות סיעוד בקהילה) הפרק הראשון, דיברו עליו, בוצע

רחל ברנר שלם:       (שקף: פרק 2 – טיפול ואשפוז בית)

רחל ברנר שלם:  הפרק השני, כל הנושא של טיפול ואשפוז בבית

רחל ברנר שלם:  לשמחתי, שלוש השנים האחרונות היו דרמטיות מבחינת הכניסה של הנושא הזה ליישום

רחל ברנר שלם:  ב-2019 זה התחיל עם 4,015 שעות של אשפוז בית, בתקופה של הקורונה זה עלה והיום אנחנו מחזיקים באמת בשיא של כמעט 84,000 ימי אשפוז בבית

רחל ברנר שלם:  אנחנו מתחילים להתקרב למדינות שמחזיקות בנושא הזה בצורה מוצלחת – באוסטרליה, בניו זילנד, בחלק ממדינות אירופה, 15% מהאשפוזים הם בבית, ואנחנו מתחילים להתקרב למספרים האלה

רחל ברנר שלם:      (שקף: פרק 3 – מהלכים משלימים בקהילה)

רחל ברנר שלם:  המהלכים המשלימים בקהילה אלה נושאים שאני פחות אתייחס אליהם כי הם של ביטוח לאומי

טלי גוטליב: מה זה אומר אשפוז בבית? מה זה כולל, אולי תסבירו רק שנדע, אלא אם כן כולכם יודעים פה

רחל ברנר שלם: בשמחה

טלי גוטליב: מה זה כולל? איזה מעטפת? מה חסר לחולה? מי מטפל בקשיש ואיך זה עובד בדיוק? אנחנו חייבים לדעת את הכותרות, איך זה בדיוק

ישראל אייכלר: אני כן רוצה כותרות, אני לא רוצה פרטים

טלי גוטליב: אשפוז בבית

טלי גוטליב:  אז אדוני, נבקש לפעם הבאה שייתנו לנו סקירה, ברשות היושב-ראש, כיוון שיש פה המון המון כותרות פומפוזיות

ישראל אייכלר: כי הפרטים הם כל כך רבים, שחברי הכנסת יברחו לי ראשונים

טלי גוטליב: קודם כול, הכול בסדר

טלי גוטליב:  אני רק מבקשת מהיושב-ראש, כיוון שכל מה שאדוני מבקש, גם מקבל ואז אנחנו קוראים, אנחנו מבקשים לקבל סקירה כדי לדעת, כדי לתת דין וחשבון פשוט לקשישים שאנחנו אמונים ומופקדים עליהם, מה זה אומר אשפוז יום, כמה שעות הוא מקבל

ישראל אייכלר: זאת הצעה טובה של טלי

טלי גוטליב: כדי שאנחנו נדע לתת דין וחשבון

ישראל אייכלר: דברים שלא נאמרים פה, וחברי הכנסת שואלים, אנא מכם, תעבירו לנו את התשובות ולחברי הכנסת, אנחנו נעביר להם

רחל ברנר שלם: בשמחה

טלי גוטליב: תודה, אדוני, אז אני לא אציק

ישראל אייכלר: גם השאלות של מירב כהן שהיו שאלות מאוד חשובות

רחל ברנר שלם: כבוד היושב-ראש בהחלט צודק שכל נושא הוא ככה נושא בפני עצמו גדול מאוד, אבל בקצר אני אגיד שהמשמעות היא שהמון המון אנשים שהם מרותקי בית ולא יכולים להגיע למוסדות האשפוז, מקבלים את הטיפול אצלם

טלי גוטליב: כמו שהיושב-ראש אמר, אנחנו רוצים אינפורמציה, אנחנו מופקדים פשוט על הציבור ועל הקופה הציבורית, לדעת לאן ואיפה ומה זה בדיוק אומר

טלי גוטליב:  אנחנו רוצים לדעת באשפוז בית כמה שעות טיפול הוא מקבל, מי מממן, מאיפה, כל מה שצריך לדעת

ישראל אייכלר: את זה הם אומרים פה, רק צריך להקשיב מתחילת הדיון עד הסוף

טלי גוטליב: קראתי

טלי גוטליב:  אדוני, יושב פה העוזר, מסכם לי כשאני בוועדת חוקה

ישראל אייכלר: אבל השאלות היותר פרטניות, הם ישיבו

טלי גוטליב: בדיוק

טלי גוטליב:  אז להעביר לנו סקירה

טלי גוטליב:  שנדע לתת דין וחשבון לאזרחים שפונים אלינו

טלי גוטליב:  תודה, אדוני היושב-ראש

רחל ברנר שלם: אני אשמח להעביר

רחל ברנר שלם:      (שקף: פרק 4 – רצף טיפולי וצמצום הבירוקרטיה)

רחל ברנר שלם:  אני רוצה להתעכב על מה שחבר הכנסת כהן אמר קודם, שהיה מאוד מאוד נכון לדעתי

רחל ברנר שלם:  המטרה המרכזית שלנו כממשלה וככנסת היא לצמצם את התלות

רחל ברנר שלם:  בעצם, אם אנחנו נמצאים היום במצב – ואני אראה מייד כמה שקפים – שבו קשישים מידרדרים יותר מהר מבכל מדינות העולם האחרות או בחלק ממדינות העולם המשמעותיות, חטאנו, חטאנו פה לפני הקשישים האלה

מירב כהן: אלה הנתונים? שאנחנו מידרדרים יותר מהר?      

רחל ברנר שלם: התשובה היא כן, אני תיכף אראה נתונים

רחל ברנר שלם:  אבל כן אני אגיד שבמסגרת הרפורמה ומייד אני אגיע לפרט, כן ניתנו מעט כספים לעצירת הידרדרות

רחל ברנר שלם:       משרד הבריאות הפעיל שורה של פעולות – אתם יכולים לראות פה את הרשימה – וכמה מיליונים מוקדשים לכל אחת מהפעולות האלה, כל אחד  מהם בפני עצמו זה איזשהו חלק בפאזל וכולם ביחד נועדו לעצור את הידרדרות הקשישים, אבל הכסף שניתן לא מספיק לנושא הזה, ומייד אני אגיע מה הלאה

רחל ברנר שלם:      (שקף: תוכנית "תיאום טיפול")

רחל ברנר שלם:  חברת הכנסת דיברה פה על התוכנית הזאת

רחל ברנר שלם:  התוכנית הזאת מאפשרת לנו לעשות משהו שלא נעשה קודם אף פעם, לשלב כוחות בין מערכת הבריאות למערכת הרווחה

רחל ברנר שלם:  בעצם, הקשיש מקבל טיפול משתי פרופסיות במקביל, אחות קופת חולים ועובדת סוציאלית מהרווחה שמגיעות אליו הביתה ביחד, פועלות כצוות ועושות את כל מה שנקרא תיאום טיפול, שזה שם קצר למטריה גדולה של נושאים שבעצם מאפשרים לו לקבל את כל הטיפול שמגיע לו משתי המערכות

ישראל אייכלר: מתאם טיפול זה אחד הפתרונות והבעיה הגדולה ביותר עכשיו

ישראל אייכלר:  אם היו מתאמי טיפול אפשר היה לפתור את כל הבעיות, ויכול להיות שבמילה הזאת "תיאום טיפול" פותרים את כל הבעיות שהועלו פה

רחל ברנר שלם: חד-משמעית

ישראל אייכלר: כי אין מספיק עובדים סוציאליים בשביל לבוא, ואם יהיו מתאמי טיפול, והדיווח – אמרה המנכ"לית שיהיה דיווח אלקטרוני מתי הם היו, איך הם היו – זה יכול לשפר ברמות גבוהות מאוד את המצב של היום

רחל ברנר שלם: אז אני אגיד שברפורמה הזאת ב-2018 הוקצו לנושא 25 מיליון שקלים

רחל ברנר שלם:  25 מיליון שקלים היום מאפשרים לנו כמו שאתם רואים בשקף להיות בפריסה ארצית רק בערים הגדולות, כיום ב-28 רשויות, לטפל ב-5,000 קשישים, ב-5,800 בני משפחה

אלמוג כהן: את יכולה לחזור על הנתון שאמרת עכשיו?     

רחל ברנר שלם: זה מה שכתוב בשקף

רחל ברנר שלם:  אנחנו היום נמצאים בפריסה של 28 רשויות, רק ברשויות הגדולות לצערי

אלמוג כהן: רק ברשויות הגדולות

רחל ברנר שלם: כן

רחל ברנר שלם:  אנחנו לא נמצאים במקומות שאולי הכי חשוב להיות בהם, בפריפריה, באשכולות, וכל הדבר הזה פשוט דורש עוד משאבים

אלמוג כהן: פשוט אסון

רחל ברנר שלם: אני מאוד מאוד מקווה שנצליח להשיג את זה ביחד עם הוועדה

מירב כהן: אגב, היושב-ראש, אני רק אגיד שאנחנו עשינו את הפרויקט הזה לשורדי שואה, וזה ממש ממש אפקטיבי, זה עובד מדהים במבחן הביצוע

רחל ברנר שלם: אני מסכימה

ישראל אייכלר: גם בפריפריה?      

מירב כהן: שורדי שואה, בכל הארץ אנחנו עשינו

מירב כהן:  התחלנו בפיילוט עם קופת חולים אחת ולפני שסיימתי את התפקיד הרחבנו את זה לכל קופות החולים, האימפקט של זה הוא מדהים

מירב כהן:  באמת, זאת תוכנית שעובדת מדהים

רחל ברנר שלם: זה גם מה שאנחנו מקבלים מהשטח

ישראל אייכלר: מה אתם מתכוונים לעשות שזה יהיה לכל הקשישים בפריפריה?      

רחל ברנר שלם: זו שאלה יפה

רחל ברנר שלם:  אם אתם רוצים להקדיש לזה דיון נפרד זה בהחלט ראוי

מירב כהן: זה עניין של תקציב

רחל ברנר שלם: אני אגיד מאוד בקצרה שקודם כול, התקציב היום הוא לא מספיק בבסיס, אנחנו צריכים לעבוד גם על זה, ומשרד הרווחה פה לצידי יעידו

רחל ברנר שלם:  דבר שני, המשאבים של היום, אנחנו גדלים משנה לשנה

ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו לפני תקציב, אפשר לתקן הרבה דברים

אלמוג כהן: הבעיה שלי זה שהתחילו בערים הגדולות ולא בפריפריה

רחל ברנר שלם: יש סיבה לזה שהתחילו בערים הגדולות

ישראל אייכלר: זה מה שאני אומר, תעמוד על זה שבתקציב הבא זה יורחב גם לפריפריה

ישראל אייכלר:  זה תלוי בנו

אלמוג כהן: ברור לי

רחל ברנר שלם: הסיבה היא לא בגלל שזה פריפריה או לא פריפריה

רחל ברנר שלם:  זה ערים גדולות ולא כפרים

רחל ברנר שלם:  הסיבה המרכזית היא כי זו תוכנית שמבוססת על שירותים חברתיים של הרווחה

אלמוג כהן: כן, אבל זה הביצה והתרנגולת כי המענה הסוציאלי בערים הגדולות לאותם קשישים הוא הרבה יותר גדול והמנעד הוא הרבה יותר רחב, אז זה קצת ביצה ותרנגולת

רחל ברנר שלם: אני עומדת מאחוריך בעניין הזה

ישראל אייכלר: יש לך אתגר, אלמוג

ישראל אייכלר:  לא צחוק

ישראל אייכלר:  יש לך אתגר שבתקציב הבא יהיה אפשר ללכת גם לפריפריות

טלי גוטליב: מתאם טיפול חייב להיות עובד סוציאלי?      

רחל ברנר שלם: זה צוות

רחל ברנר שלם:  מתאם טיפול הוא צוות של עובד סוציאלי ואחות קופת חולים

רחל ברנר שלם:  זה שילוב בין שתי המערכות, זה הייחוד של התוכנית הזאת וזה עובד מדהים

ישראל אייכלר: בואו נמשיך

רחל ברנר שלם: יש עוד הרבה לדבר על התוכנית הזאת אבל באמת בואו נמשיך

רחל ברנר שלם:       (שקף: ביטול ההשתתפויות העצמיות של ילדים)

רחל ברנר שלם:  דיברת קודם על בירוקרטיה

רחל ברנר שלם:  אני מצטרפת לחברת הכנסת על החשיבות של הדבר הזה

טלי גוטליב: תזכרו

טלי גוטליב:  מהיום והלאה צריך למצוא פתרון של דלת אחת

טלי גוטליב:  אנחנו מדינה שבנויה על בירוקרטיית קצה, מאחורי כל פקיד עומד עוד פקיד ומאחוריו עוד אחד

טלי גוטליב:  כך הקמנו את המדינה הזאת

טלי גוטליב:  זאת האמת לפנים

טלי גוטליב:  הפתרון צריך להיות דלת אחת, אינפורמציה אחת, כל המידעים

טלי גוטליב:  זה לא בעיה

טלי גוטליב:  בארגון הגיוני אפשר יהיה להביא את זה לכדי פתרון

טלי גוטליב:  זה פשוט קטסטרופה אחרת

טלי גוטליב:  זה שיש פתרונות ויש תוצאות טובות, הכול בסדר, אבל אנחנו רוצים פה טוב עבור הקשישים

רחל ברנר שלם: ברפורמה של 2018 הוחלט לבטל את ההשתתפויות העצמיות של הילדים, של הקשישים, שחבר הכנסת ליצמן הוביל בזמנו בצורה מאוד מאוד נכונה לדעתנו, אנחנו לא מאמינים שילדים צריכים להשתתף בקוד הסיעודי

רחל ברנר שלם:  מדובר רק על הקוד הסיעודי, יש הרבה הוצאות אחרות כמו שחברי הכנסת פה אמרו

רחל ברנר שלם:  אנחנו מדברים על הביטול של זה

רחל ברנר שלם:  זה קרה ב-2019 ומאז זה מקל מאוד קודם כול על הילדים, על הקשישים ועל עבודת הצוותים

רחל ברנר שלם:       (שקף: פרק 5 –  טיפולי שיניים לקשישים)

רחל ברנר שלם:  טיפולי שיניים לקשישים, הנושא הזה נכנס ב-2019

רחל ברנר שלם:  מגיל 75 ומגיל 80 ב-2019 הוקמו שירותי רפואה מונעת ושירותי רפואה פרותטית לקשישים בסל

קריאה: כמה אנשים בגיל הזה יש להם שיניים?     

רחל ברנר שלם: פרותטיקה זה בדיוק שיניים פרותטיות, החלפת שיניים, אבל בצדק ייאמר שלתת משהו מגיל 80 פלוס זה קצת לעג לרש כשתוחלת החיים בישראל היא 83, ולכן, בדיוק מהסיבה הזאת, באפריל 2021 גם עשינו קמפיין פרסום משמעותי כדי לאפשר לקשישים שזכאים למצות את הזכויות שלהם בהקשר הזה, וביולי 2022 הרחבנו את הזכאות לגיל 72 פלוס לשני החלקים, גם לרפואה שיקומית וגם לרפואה מונעת

רחל ברנר שלם:       זו הייתה פעולה דרמטית מבחינת הקשישים שזכאים לטיפולי שיניים

רחל ברנר שלם:  כמו שנאמר קודם בסקר של הביטוח הלאומי, נאמר שקשישים מוציאים הרבה כסף על שיניים

רחל ברנר שלם:  הרפורמה הזאת מאפשרת להם להוציא הרבה פחות, למרות שהרבה קשישים עדיין מעדיפים ללכת לרופא הפרטי שלהם אבל בהחלט יש מקום למדינת ישראל להציע משהו אלטרנטיבי, ולאט לאט זה יגדל

ישראל אייכלר: אפשר לעשות משהו ככה להקל על האווירה? קשישה אחת אמרה לי: כשהיו לי שיניים לא היה לי מה לאכול; כשיש לי כבר מה לאכול אין לי שיניים

רחל ברנר שלם: כששתי התופעות האלה, לא נראה אותן, אמן

רחל ברנר שלם:       אני מאוד מאוד מקווה שאנחנו נצליח גם למצוא תקציבים לנושא הזה ולהרחיב את טיפולי השיניים מגיל 60 פלוס

רחל ברנר שלם:       (שקף: סיכום סטטוס חוק סיעוד)

רחל ברנר שלם:  אם אנחנו רוצים לסכם את המצב כמו שהוא היום, כמו שד"ר אסיסקוביץ' אמר קודם, אנחנו נמצאים בעולם שבו מקבלי הקצבאות גדלו כמעט במאה אחוז, והעלות של חוק סיעוד גם גדלה במאה אחוז – ביטוח לאומי הציג את זה בצורה חכמה קודם לכן – ואני חושבת שאנחנו צריכים להסתכל על המשמעות מאחורי המספרים האלה

רחל ברנר שלם:       אני חושבת שהמהלך שביטוח לאומי עשו מאוד מאוד מאוד חשוב

רחל ברנר שלם:  העלייה הזאת מראה לנו שיש הרבה מאוד אנשים שזקוקים לטיפולים האלה, שאולי לא נתנו להם מענה קודם, אבל מעל הכול אני חושבת שאנחנו במצב לא טוב בהשוואה בין-לאומית וגם אובייקטיבית של כמה קשישים מגיעים למצב הזה בכלל

ישראל אייכלר: אני רוצה להתעכב על המספרים פה כי מאוד חשוב שהציבור ידע

ישראל אייכלר:  לפני אוקטובר 2018 המדינה השקיעה 6

ישראל אייכלר: 3 מיליארד שקלים למקבלי גמלת סיעוד

ישראל אייכלר:  באוקטובר 2022 המדינה השקיעה 13

ישראל אייכלר: 1 מיליארד שקלים

ישראל אייכלר:  אני חושב שאם אפשר לתת תעודת ציון לטובה למדינה בעניין הזה, זה ההבדל במספרים האלה

מירב כהן: למה? אבל זה לא בהכרח לטובה

מירב כהן:  יכול להיות שאנשים, מצבם הידרדר, אז נתת קצבת סיעוד אבל מצבם רע

קריאה: זה לא רק כמותי, זה גם איכותי

קריאה:  בעיקר איכותי

ישראל אייכלר: כשהמדינה משקיעה לעזור לאנשים – תמיד היו אנשים חולים, תמיד היו - - -     

מירב כהן: לא, אבל היא אומרת לך שהמצב שלהם מידרדר יותר ממדינות אחרות, זאת אומרת זה ששמת יותר כסף זה אומר שמצבם הבריאותי הידרדר

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  כל הסיפור הזה של מדינות אחרות, אני הייתי פעם בביקור באחת המדינות שיש בהן ערים גבוהות וראיתי אנשים בני 80, 90, עושים הליכה, ואמרתי, בארץ אני לא יכול לראות דבר כזה

מירב כהן: אני רק אומרת שיכול להיות – ואם אני מחברת את הדברים שנאמרו פה על ידי נציגת משרד הבריאות עם המספר הזה – זה לאו דווקא אומר שגודל הסיוע לבן אדם גדל אלא שמצבו הבריאותי הידרדר, הוא קיבל יותר שעות בגלל זה, וזה lose-lose, המדינה מפסידה יותר כסף והוא, מצבו מידרדר

מירב כהן:  זה לא win-win

ישראל אייכלר: לא, יש פה נתון נוסף שלא אמרתי ולכן חשוב שאני כן אגיד

ישראל אייכלר:  אז דובר על 178,000 אנשים, היום מדובר ב-309,000 אנשים, זאת אומרת שהמדינה נותנת שירות ליותר אנשים שמקבלים סיוע

מירב כהן: אז אולי גם יותר אנשים במצב סיעודי ולא במצב עצמאי

מירב כהן:  הרי להיות במצב סיעודי זה לא דבר טוב

ישראל אייכלר: יש פסוק בקהלת: אל תאמר שהימים שעברו היו טובים מאלה כי לא מחוכמה שאלת זאת

ישראל אייכלר:  גם אז היו אנשים קשישים, אבל לא הגיעו אליהם, לא עזרו להם, הם מתו

ישראל אייכלר:  היום תוחלת החיים עולה – ואם אני אומר משהו טוב על המדינה כדאי לך להסכים

מירב כהן: אני פשוט אומרת שריבוי חולים סיעודיים זה לא סימן טוב, זה כל מה שאני אומרת

רחל ברנר שלם: אני חושבת שאין ויכוח ביניכם

רחל ברנר שלם:  מצד אחד, טוב ששמנו יותר כסף על אנשים שהיו זקוקים לכסף הזה, ומצד שני, יש לנו פה דגל אדום גדול

מירב כהן: אבל את לא הגדלת את הסיוע פר בן אדם

רחל ברנר שלם: האמירה היא שיש יותר מדי קשישים שצריכים - - -     

ישראל אייכלר: אני הולך לסגור עוד מעט הישיבה

ישראל אייכלר:  אני רוצה שתסכמי את המצגת

ירונה שלום: אני רק רוצה לדייק שהסיוע כן גדל

רחל ברנר שלם: גמלת הסיעוד לא עלתה

ישראל אייכלר: ואחר כך ניתן לכל אחד שיבקש, נאום בן דקה

רחל ברנר שלם: אני מגיעה לסוף

רחל ברנר שלם:  אני רוצה להאיר את עיניה של הוועדה למצב היום שבו בהשוואה בין-לאומית - - -     

ירונה שלום: רק צריך להגיד ש-2017, המון שנים קודם, זה הרבה לפני הרפורמה, אז זה קצת השוואה של דברים שלא מעניינם, זאת אומרת את משווה תפוחים עם לא תפוחים כי את לא יכולה להשוות את המצב אחרי הרפורמה עם המצב לפני הרפורמה

רחל ברנר שלם: את מדברת על השקף הזה?      

ירונה שלום: כן

ירונה שלום:  את מציגה נתונים של עלייה אחרי הרפורמה של מספר מקבלים וקצבאות, וכאן את מציגה נתונים של 2017, שזה בכלל לפני הרפורמה

רחל ברנר שלם: (שקף: סיכום סטטוס חוק סיעוד, שיעור הקשישים המאובחנים ברמת ליקוי לפי ציון ADL בחלוקה לקבוצות גיל)

רחל ברנר שלם:  אני אסביר את השקף קודם

רחל ברנר שלם:       מה שהשקף הזה מציג זה איזשהו סקר ציון ADL שנעשה ברמה בין-לאומית

רחל ברנר שלם:  הוא לא תלוי במקבלי חוק סיעוד, כן או לא

רחל ברנר שלם:  זה איזשהו סקר בין-לאומי שנעשה על מצבם של הקשישים

רחל ברנר שלם:  ADL זה איזשהו ציון פיזיולוגי של תפקוד, של יכולת לעשות פעולות באופן עצמאי, ומה שאנחנו רואים פה זה שישראל יותר גבוהה בממוצע המדינות האירופי, אבל יותר חשוב להסתכל על החלק האדום דווקא, של האנשים במצב יותר קשה, שם יש גידול מאוד מאוד גדול

ירונה שלום: השאלה אם יש לך שקף כזה לא לפני שש שנים אלא לעכשיו

ירונה שלום:  זה שקף מלפני שש שנים, חבר'ה

ישראל אייכלר: אני מקבל את בקשת המנהלת של ביטוח לאומי שתעבירו להם ולנו את העדכון כי 2017 באמת כבר לא רלוונטי

רחל ברנר שלם: בשמחה

רחל ברנר שלם:  זה מראה לנו גם בהשוואה בין-גילאית

טלי גוטליב: אבל זה גם 2017

טלי גוטליב:  עברנו קורונה והייתה תקופה מאוד מורכבת במדינה

רחל ברנר שלם: המצב רק הידרדר, לא השתפר מאז

ישראל אייכלר: הינה, יש לך פה שקף על 2022, ועדת קידר

רחל ברנר שלם: (שקף: ועדת קידר 2022)

רחל ברנר שלם:  בואו נדבר על ועדת קידר

רחל ברנר שלם:  חבר הכנסת כהן יצא, יושב פה איתנו גם היושב-ראש של ועדת קידר, יכול להיות שהוועדה תרצה לתת לו להתייחס

רחל ברנר שלם:  בסוף, ועדת קידר, היו לה הרבה המלצות טובות, אני אתייחס רק להמלצות שנוגעות אלינו באופן ישיר, חבריי פה החכמים ממני יתייחסו למסקנות אחרות אם ירצו

רחל ברנר שלם:       אחת המסקנות המרכזיות היא שילוב משמעותי של קופות החולים במהלכים למניעת הידרדרות

רחל ברנר שלם:  משרד הבריאות רואה בנושא הזה יעד אסטרטגי ואני חושבת שממשלת ישראל כולה צריכה – אם יורשה לי להמליץ – לראות בנושא הזה יעד אסטרטגי

רחל ברנר שלם:       קופות החולים הן הגוף שרואה את הקשישים מדי יום או מדי שבוע

רחל ברנר שלם:  קשישים מבקרים בקופת החולים באופן רציף, וקופת החולים נמצאת שם ואם יינתנו לה משאבים יחסית מצומצמים, הם ידעו לתת שירותי מניעת הידרדרות שזה משהו שהם לא עושים עד היום

רחל ברנר שלם:  עד היום הם מטפלים, מתעסקים בבריאות ולא במניעת הידרדרות, אז מבחינה זאת יש פה המלצה שאנחנו רואים אותה כמאוד מאוד נבונה ואנחנו מאוד רוצים לדון בהכנסה של ההמלצות האלה

רחל ברנר שלם:  אם כבוד היושב-ראש יסכים, אפשר לתת לאנשים נוספים להתבטא, אני בטוחה שהוועדה הייתה רוצה גם לדון איך להתקדם מהנקודה שבה אנחנו כבר נמצאים אחרי היישום של הרפורמה החשובה הזאת

ישראל אייכלר: תודה רבה

טלי גוטליב: אפשר רק לשאול? אם אנחנו נגדיל לכם את התקציב, אני קוראת שיש לכללית גירעון של 2 מיליארד שקלים, האם אתם תשתמשו בתקציב לקשישים או האם תשתמשו בו לסגירת הגירעון?     אתה מבין, אדוני היושב-ראש? פורסם שלכללית יש גירעון של 2 מיליארד שקל, אז השאלה, אם אנחנו נגדיל להם את התקציב האם הם ייקחו את זה לגירעון או באמת ישתמשו בזה לקשישים

ישראל אייכלר: התשובה ברורה מאליה

ירונה שלום: שאלה נוספת: מה מונע ממשרד הבריאות להקצות לזה משאבים? חברים, למה על חשבון גמלת סיעוד?     

רחל ברנר שלם: הגירעון של הכללית, צריך לשים לב שיש פה איזושהי תצוגה בין גירעון של בתי החולים של הכללית, שהם בעודף של 2 מיליארד שקלים, לבין הגירעון של הקופה

רחל ברנר שלם:  אין גירעון בסך הכול

טלי גוטליב: אני מזכירה, אני בסך הכול מופקדת על הקופה הציבורית ועל האזרחים

טלי גוטליב:  אני שואלת שאלות קשות, מה לעשות, אני מתנצלת

טלי גוטליב:  זה תפקידי פה

רחל ברנר שלם: כמובן שאם לקופות תינתן החובה לטפל בהידרדרות קשישים, הן הוכיחו את עצמן מעל לכל ספק

רחל ברנר שלם:  זה קצת ציני לומר שזה לא קרה עד עכשיו

דורון רז: איך? שמחכים חצי שנה או שמונה חודשים?     

קריאות: - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו עוד נדון על זה אבל אני רוצה לתרגם את הדברים שלך, חברת הכנסת טלי גוטליב, למילים פשוטות

ישראל אייכלר:  היא אומרת, מצוין, אבל לא על חשבון גמלת הסיעוד של הקשיש

ישראל אייכלר:  נכון?      

טלי גוטליב: מצוין, אדוני היושב-ראש

ישראל אייכלר: אני רוצה לתת רשות דיבור לרשות האוכלוסין

ישראל אייכלר:  מרגע זה, כל מי שמדבר זה דקה כי אנחנו חייבים לסגור את הישיבה ואני רוצה לתת לכולם לדבר

ישראל אייכלר:  רשות האוכלוסין וההגירה רצתה לדבר על החלק שלה בעניין הסיעוד, בקשר לעובדים הזרים וכל הדברים שדובר עליהם

ענבל משש: ענבל משש, ראש מינהל עובדים זרים ברשות האוכלוסין וההגירה

ענבל משש:  כמובן, כל נושא העסקת עובדים זרים בענף הסיעוד – שפה הדיון הוא סביב נושא זה – הוא תחת הרגולציה של רשות האוכלוסין וההגירה

ענבל משש:  אומנם הרשות היא לא אחראית על הנושא האסטרטגי המאוד מאוד חשוב של הזדקנות בקהילה, אבל אנחנו אחראים על כל הנושא של גיוס, הבאה של עובדים, הרגולציה של הלשכות הפרטיות, והעובדים הזרים כמובן נמצאים פה ונותנים מענה, חלוקת ההיתרים למטופלים הסיעודיים

ענבל משש:      כמובן שכל העבודה שלנו מוסדרת בנהלים

ענבל משש:  אני יכולה להגיד שיש כ-77,000 בעלי היתרים להעסקת עובד זר

ענבל משש:  הקריטריונים למתן היתר הם פועל יוצא של הניקוד או הרמה של ביטוח לאומי – אם זה מעל גיל פרישה, מתחת לגיל פרישה יש קריטריונים אחרים, בין אם זה מקבלי קצבת שירותים מיוחדים, ואחרים

ענבל משש:  יש כרגע כ-59,000 עובדים זרים ממדינות שונות ששוהים פה כדין ועובדים אצל מטופלים סיעודיים

ישראל אייכלר: אתם עוקבים שאכן הם עובדים שם?     

ענבל משש: אנחנו לא עוקבים אחרי מטופלים אבל כמובן שכל מטופל סיעודי וכל עובד זר צריכים להירשם בלשכה פרטית, והלשכה הפרטית מדווחת לנו על הרישום של ההעסקה

ישראל אייכלר: הייתה תקופה שברחו הרבה עובדים זרים לקשישים

ישראל אייכלר:  אתם פתרתם את הבעיה הזאת?      

איתן לבני: עדיין

וליד אל-הואשלה: אמרת 72,000 היתרים?      

ענבל משש: 77,000

וליד אל-הואשלה: וכמה יש בארץ עכשיו?     

ענבל משש: 59,000 עובדים זרים שמועסקים כדין

ישראל אייכלר: אבל אין לכם בקרה האם האנשים האלה עובדים באמת עם הקשישים שבזכותם הם כאן

דורון יהודה: עדיין קורה לפעמים

ענבל משש: אנחנו כמובן לא נמצאים בכל הבתים של כל המטופלים

ענבל משש:  יש לשכה פרטית שאנחנו מפקחים על העבודה שלה

ענבל משש:  הלשכה הפרטית עושה ביקורי בית אצל מטופלים סיעודיים טרום השמה, חודש אחרי השמה ופעמיים בשנה, היא מחויבת לדווח לרשות על ביקורי הבית האלה, כמובן לגשר על הפערים בין המטפל למטופל ולבדוק שהעובד הזר נותן מענה הולם לצרכים של המטופל

ענבל משש:  אנחנו מפקחים כן על הלשכות הפרטיות באמצעים שונים, גם ביקורי בית אצל מטופלים סיעודיים שאנחנו עושים

ישראל אייכלר: אתם עושים

ענבל משש: כן, ודאי

ישראל אייכלר: המנהלת אומרת שבשבוע הבא מתכננים דיון על הסנכרון בין משרד הפנים לבין הביטוח הלאומי בכל הנושאים, אז גם זה יהיה אחד הנושאים

ענבל משש: בשמחה

ענבל משש:  אנחנו שותפים

ירונה שלום: אני חייבת להגיד שכבר קיימנו פגישה והסתנכרנו

ישראל אייכלר: תודה רבה

ענת כהן שמואל: בכל זאת, אנחנו רוצים שתדווחו את זה לוועדה

ישראל אייכלר: אנחנו נשמח לשמוע את זה

ישראל אייכלר:  עכשיו עמותת מטב

ישראל אייכלר:  ליאור שטרסברג, המנכ"ל

ליאור שטרסברג: תודה רבה, כבוד היושב-ראש

ליאור שטרסברג:  א', אנחנו רוצים להגיד שהנושא הזה של Aging in Place, כלומר העובדה שבישראל למעלה מ-96% אזרחים ותיקים מזדקנים בקהילה זה דבר חיובי ומשמעותי, ואין ספק בעינינו שהנושא של חוק הסיעוד – שאני האחרון שאגיד שהוא מושלם, יש הרבה מאוד מה לעשות – יש לו חלק משמעותי בנושא הזה

ליאור שטרסברג:  גם חוק הסיעוד, גם העובדה שיש פה למעלה מ-100,000 מטפלות ישראליות לצד משהו כמו 60,000 עובדים זרים שנמצאים בבתים ועוסקים בתמיכה וסיוע, גם סיעודי, ולא לשכוח – בעיניי, האויב הגדול או אחד הגדולים זה נושא הבדידות

ליאור שטרסברג:  אז הבדידות היא גם מאוד מאוד משמעותית, ואין תחליף לנושא הזה

ליאור שטרסברג:      במובן הזה, אין ספק שהרפורמה בהחלט הייתה מאוד מאוד חיובית

ליאור שטרסברג:  כפי שנאמר פה, אני חושב שמגיע הרבה מאוד מילים טובות למוסד לביטוח לאומי

ליאור שטרסברג:  הרחבת מעגלי שירות, כל הנושא של ה-ADL שטופל בו, כל הנושא הזה למעשה נתן איזשהו מענה למהפכה הדמוגרפית שאנחנו חיים בה

ליאור שטרסברג:      הדבר המרכזי בעיניי שלא נעשה, וגם במכרז שנמצא כרגע הוא לא עומד על הפרק, זה הנושא של פריון המטפלות

ליאור שטרסברג:  לא רק תנאי העסקה של המטפלות – ודיבר על זה חבר הכנסת אלמוג כהן ואנשים אחרים – אלא כל הנושא של הסמכה, הכשרה, למשל הסמכה של מטפלת שעוסקת בבן אדם עם ירידה קוגניטיבית, בהבדל ממטפלת שעוסקת בהפגת בדידות

מירב כהן: אגב, גם על זה יש דוח של צוות ממשלתי, שלא יושם

ליאור שטרסברג: יש החלטת ממשלה בעניין הזה, וזה דבר שחייב מאוד מאוד להיות משמעותי

מירב כהן: יש צוות שרוכז במשרד הרווחה לגבי קידום תעסוקתי למטפלות, שלא יושם

ישראל אייכלר: תוכלי להעביר לנו?     

מירב כהן: כן, אני אעביר

ליאור שטרסברג: הדבר הזה לא בא לידי ביטוי במכרז

ליאור שטרסברג:  השכר במכרז הוא אותו שכר, אני חושב שהוא בעייתי, ולא רק הנושא הזה

ליאור שטרסברג:  כל הנושא של למעלה מ-100,000 מטפלות ישראליות שעושות עבודת קודש, שגם בקורונה, כשאף אחד לא יצא מהבית, הגיעו לאנשים

ליאור שטרסברג:  הגיע הזמן שיפסיקו להיות שקופות, הגיע הזמן לעשות שינוי יסודי, להקצות לזה משאבים גדולים ולעשות את זה

ליאור שטרסברג:       אני חושב שגם בנושא של דחיקת התלות, המטפלת שנמצאת בבית, אם היא תהיה מחוברת לקופת חולים, היא תעבור הכשרה במניעת נפילות למשל, בנושא של אורח חיים בריא, בנושא של פעילות גופנית, זה המענה, לא להוציא את המטפלות מהבית

מירב כהן: אני ממש מחזקת את דבריך

דורון רז: זה נוגד את מה שאמרת קודם

מירב כהן: לא, זה לא נוגד

מירב כהן:  אני מבדילה בין עובדים ישראלים לעובדים זרים

מירב כהן:  העובדים הזרים, יש חברות שגוזרות קופון סתם

ישראל אייכלר: לא לפתוח עכשיו דיון

ליאור שטרסברג: הדבר השני, אנחנו, כארגון שלמעלה מ-60 שנה עוסק בתחום ביחד עם חברות אחרות, רואים את נושא המדרון החלקלק של הגמלה בכסף כדבר מאוד מאוד בעייתי

ליאור שטרסברג:  נושא השילוב הוא בהחלט נושא שעלה פה גם על ידי המוסד לביטוח לאומי, והוא נכון

ליאור שטרסברג:  אנחנו לא מתנגדים לשילוב, אבל צריך לעשות את זה בצורה נכונה, באיזונים נכונים שייתנו תמריצים לאנשים להגיע למרכזי יום

ליאור שטרסברג:  מרכזי יום נמצאים במצב כלכלי מאוד מאוד קשה, צריך להציל אותם, בעיקר בפריפריה, אבל לא רק

ליאור שטרסברג:  קהילות תומכות, תוכניות להפגת בדידות, כל הדברים האלה שירותים מאוד מאוד משמעותיים

ליאור שטרסברג:  ואם במסגרת חוק הסיעוד ייווצר אינסנטיב, תמריץ, לאנשים ללכת לשירותים ולא ללכת רק לכסף, זה דבר שהוא מאוד מאוד משמעותי לטווח ארוך

ליאור שטרסברג:       הדבר האחרון, לגבי נושא העובדים הזרים

ליאור שטרסברג:  בן אדם שזקוק לעובד זר זה בן אדם שמגיע, הוא ובני משפחתו, לרמת התלות הגבוהה ביותר

ליאור שטרסברג:  היכולת לבוא ולהסתכל על זה כדבר שאין לו קשר לרווחה, ובוא נשלח אותו לאיזשהו משהו שייתן לו רק תלוש שכר, זה דבר לא נכון

ליאור שטרסברג:  זה דבר שצריך להבין אותו, הוא נושא רווחתי

ליאור שטרסברג:  אני חושב שוועדת משש עשתה הרבה מאוד דברים חיוביים וטובים ואנחנו מעריכים את העבודה, אבל הדבר המרכזי ביכולת לעזור לבן המשפחה ובעצם לייתר את נושא ההעסקה, שאנשים בעצם הופכים להיות מועסקים

ליאור שטרסברג:  אנחנו כבר ב-2018, גם ארגון כמו מטב וגם ארגונים אחרים, הצענו פתרונות מעשיים שיוכלו לעזור ופעם אחת ולתמיד לגרום לאנשים שירצו, כי מי שרוצה ללכת לגמלה בכסף ילך, זה בסדר, לתת מענה לנושא העסקה

ליאור שטרסברג:  יש פתרונות

ליאור שטרסברג:  תודה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  מטה מאבק הסיעודיים, עורך דין מאיה בנדס, יועצת משפטית

ישראל אייכלר:  בבקשה

ישראל אייכלר:  אני מבקש לצמצם כי אני עומד לסגור את הישיבה

מאיה בנדס: שלום, אדוני, תודה רבה

מאיה בנדס:  תודה לוועדה הכה חשובה

מאיה בנדס:  מטה מאבק הסיעודיים נותן בית ומענה לכ-20,000 סיעודיים ובני משפחותיהם

מאיה בנדס:  אחת מהן שפנתה אליי אתמול – אני עונה למאות טלפונים בשבוע – ביקשה שאני אקריא כמה דברים בשמה, ממש קצר, ואז אני אתייחס:     "שלום

מאיה בנדס:  שמי קארין ברזילי, בת 54, אני מורה לחינוך גופני בעברי המתמודדת עם טרשת נפוצה מגיל 29, כרגע מתניידת בכיסא גלגלים ממונע, מטפלת בי עובדת זרה מזה חמש שנים

מאיה בנדס:  למעשה, היא משתכרת יותר ממני בגלל שקיים פער בין גובה הקצבה למשכורת אותה אני מחויבת לשלם לה על פי חוק

מאיה בנדס:  כך נוצרים הבדלי מעמדות ביני לבינה, שכן, היא מתעשרת, צוברת כספים, בעוד אני מתרוקנת

מאיה בנדס:  המוטיבציה שלי לחיות היא אפס

מאיה בנדס: "     

ישראל אייכלר: תודה רבה

מאיה בנדס: אני חייבת להתייחס, אדוני, אני מתנצלת, למשהו שנאמר פה בנוגע ל-2% שביטוח לאומי ביטלו את הפטור

מאיה בנדס:  עד לאוגוסט 2022 היה פטור למעסיקי עובדים זרים מתשלום ביטוח לאומי

מאיה בנדס:  הפטור הזה בוטל בשנת 2022 בטענה שהוא ניתן מלכתחילה בחוסר סמכות

מאיה בנדס:  הייתה לנו שיחה עם המחלקה המשפטית של הביטוח הלאומי שאמרה שברגע שהכנסת הזו תקום, יעבירו הצעת חוק שתיתן סמכות לשר הרווחה הנוכחי לתת פטור, ומייד לאחר מכן הפטור יוכשר

מאיה בנדס:  רציתי לדעת איפה עומדים הדברים

מאיה בנדס:  תודה רבה

ישראל אייכלר: שאלה חשובה מאוד

ישראל אייכלר:  אני מבקש מהמנהלת לרשום את זה, לפנות לגורמים ולקבל תשובות, ואם יהיה צורך בדיון, אולי נעשה על זה דיון

ירונה שלום: אנחנו הכנו את ההצעה

ישראל אייכלר: מנכ"לית ביטוח לאומי אומרת שהיא הכינה את ההצעה

מאיה בנדס: אני אשמח לדעת איפה זה עומד

ירונה שלום: אבל אנחנו צריכים כיסוי תקציבי לזה

מאיה בנדס: אבל עד היום לא שולם

מאיה בנדס:  לא היה גירעון תקציבי

ישראל אייכלר: השדולה למען קשישים, איתן בנימין, מייסד ומנהל השדולה

איתן לבני: שלום לכולם, אני רוצה להתייחס בעיקר לנושא שקשור לעובדים זרים, העסקת עובדים זרים בסיעוד

איתן לבני:  יש פה כאוס אחד גדול בנושא הזה וצריך ממש, אני חושב אולי להקים ועדת משנה בתחום הזה

איתן לבני:       יש כמה דברים שצריך לעשות באופן מיידי, זה אכיפה

איתן לבני:  יש כאן נטישות, אלימות כלפי קשישים, גניבות מבתים

איתן לבני:  אני אומר שנושא האלימות של עובדים זרים כלפי קשישים הולך ומאמיר, רף האלימות הולך וגדל, ואני אומר לכם את זה כקרימינולוג

איתן לבני:  התופעה הזאת היא תופעה מאוד חמורה שצריך לטפל בה מהשורש בשילוב עם משטרת ישראל

איתן לבני:       כל התיקים שנפתחים, או רובם, נסגרים בחוסר עניין לציבור, ושום דבר לא מטופל

איתן לבני:  אני יכול להגיד לכם מניסיון אישי

איתן לבני:  להוריי גנבו 25,000 דולר מהבית, רוקנו להם את הבית

איתן לבני:  פתחתי, הבאתי סרטים למשטרה, הבאתי את כל מה שצריך, את הראיות – אני חקרתי, אני הבאתי את כל הממצאים – והתיק הזה עבר לפרקליטות עם המלצה לסגירה

איתן לבני:  אני לא מתכוון לוותר אבל אני אומר לכם שהנושא הזה הוא מאוד חמור

איתן לבני:      דבר נוסף זה נושא הכשרות של עובדים זרים

איתן לבני:  אני הצעתי בעבר למשרד הבריאות – ואני חושב שזה רלוונטי גם כיום – עובדים זרים שמגיעים לארץ לא צריכים לעבור את ההכשרה בחו"ל

איתן לבני:  הם צריכים להגיע לארץ, להיכנס לבתי החולים הציבוריים, לעבור שם הכשרה במחלקות של הגריאטריה ומחלקות השיקום, ולאחר שבועיים של הכשרה במוסדות האלה לעבור לבתים ולהתחיל לטפל בצורה הרבה יותר מקצועית, זה איכות של שירות

איתן לבני:       הגנה

איתן לבני:  הגנה משפטית לקשישים מטופלים, שלא זוכים

איתן לבני:  בניגוד לעובדים זרים, שיש כל כך הרבה גופים שמגנים עליהם – כמו קו לעובד, הממונה על זכויות זרים בעבודה, גופים חוץ-מדינתיים שתומכים ותורמים להם כספים – לעומת זאת, הקשישים, אזרחי המדינה, תושבי המדינה, אין שום גוף ממשלתי שדואג להם

איתן לבני:  זה לא הגיוני

איתן לבני:  הם נתבעים יום-יום בידי עובדים זרים

ישראל אייכלר: נגעת בנקודה מאוד מאוד חשובה, חבל שזה ברגע האחרון, אבל אני מבקש, אם תוכל לפנות לוועדה בעניין הזה של הגנה משפטית על קשישים שמותקפים או שמתעללים בהם

איתן לבני: כתבתי נייר עמדה, אני אשמח להעביר לך אותו

ישראל אייכלר: תעביר לנו, ואנחנו נראה מה אנחנו עושים עם זה

ישראל אייכלר:  יהודה דורון, נציג הנכים, בבקשה

ישראל אייכלר:  הבטחתי לך בהתחלת הדיון, בבקשה

דורון יהודה: תודה רבה קודם כול, ואני מודה לך

דורון יהודה:  אני בא לגעת בנקודה מאוד חשובה

דורון יהודה:  השכר לעובד זר או לעובדים בכלל, הוא הגיע לממדים שאין באפשרותו של הזקן לשלם בכלל

דורון יהודה:  מה שנוצר, נוצר מצב שאתם נותנים סכום ואתם יודעים שהעלות של עובד זר היא 12,000 שקלים

דורון יהודה:  אם אתם לוקחים את כל המרכיבים מסביב, זה 12,000 שקלים

דורון יהודה:       מי משלם את זה? אם יש לו ילדים, הם משועבדים לעניין והם גורמים נזק

דורון יהודה:  למה? כי האבא שיודע שהילדים שלו מממנים את הכסף מכיסם, לא נשאר הרבה בחיים, הוא רוצה ללכת כמה שיותר מהר

דורון יהודה:  ואני נותן לכם דוגמה

דורון יהודה:  אבא שלי היה בן 117, רב גדול – זה היה גם בטלוויזיה והראו אותו – הוא נפטר לפני שנה ומספר חודשים, והוא לימד, רופאים וכולי, בבית, בבית כנסת, בכל מקום

דורון יהודה:       מה שקרה, כאשר הבאנו לו עובד זר, הוא שאל אותי מי משלם

דורון יהודה:  אמרתי לו, יש חברת ביטוח שנותנת לנו את זה

דורון יהודה:  שיקרתי לו, וזה דבר שאסור לעשות לאבא, אבל למה עשיתי את זה? כי רציתי שהוא ימשיך להישאר בחיים ולא לדאוג שאנחנו נותנים לו כסף למחיה

דורון יהודה:       הגיע הזמן שנעשה את מה שליצמן אמר

דורון יהודה:  ליצמן העביר את זה כמה פעמים ואני הייתי בדיונים ואני אישרתי את מה שהוא אומר שזה צריך להיות, לקחת מכל אזרח חצי אחוז מהשכר לביטוח לאומי, לתקציב שיהיה לשירותים מיוחדים ולסיעוד – וזה יהיה צבוע – כדי שנוכל לתת שירות לכל אזרח ואזרח שמגיע לשלב הזה, וככה זה לא ייפול על הילדים

ישראל אייכלר: תודה רבה, יהודה

דורון יהודה: זה מה שאני חושב שצריך לעשות ולא תמיד לטחון את הכול ולא להגיע לתוצאות

ישראל אייכלר: נכון

ישראל אייכלר:  חשוב מאוד מה שאמרת

ישראל אייכלר:  אני אתן לדורון רז, מאיגוד נותני שירות סיעוד בישראל

ישראל אייכלר:  בבקשה

דורון רז: קודם כול, תודה על הדיון החשוב

דורון רז:  אני רוצה להתייחס לכמה נקודות

ישראל אייכלר: תבחר את הנקודה הכי חשובה כי אני סוגר את הישיבה

דורון רז: עשיתי שעתיים וחצי דרך לכאן בפקקים

דורון רז:  הביטוח הלאומי, אני חושב שהוא הגוף היחידי שצריך לטפל בנושא של הקשישים במדינת ישראל, הוא עושה את זה 40 שנה בצורה יעילה, הוא יודע לתכלל את המערכות, הוא יכול לעשות את התיאומים, הוא צריך להוביל את המהלך הזה ולא כל דרך אחרת של גוף אחר – עם קופות חולים, עם גירעונות ודברים – כי ביטוח לאומי הוא הגוף הנכון

דורון רז:      המצגת שקיבלנו מביטוח לאומי, היא מתייחסת לינואר 2021

דורון רז:  מינואר 2021 עד היום גדל מספר הקשישים וזכאי חוק הסיעוד ב-170%

ענת כהן שמואל: לא

ענת כהן שמואל:  הם הגישו של 23'

קריאה: זה דוח מעודכן

דורון רז: לא, בדוח הזה

דורון רז:  אני בסיעוד כבר 40 שנה

דורון רז:  אנחנו רואים את הגידול הזה, שבעצם לפי התחזית, מספר הזכאים של חוק הסיעוד היום היה צריך להיות ב-2035, זאת אומרת הגידול הוא עצום

דורון רז:  ולמה הוא עצום? חלקו מבורך על ידי הגדלת שעות הסיעוד לזכאים ברמות הגבוהות, וחלקו בכך שבעצם הכסף מסנוור עיני אנשים, ואנשים, כשקודם אמרו להם תקבלו מטפלת, הם אמרו, לא רוצה שיסתובבו לי בבית, אבל כשאמרו להם תקבלו כסף, כולם באו לקבל כסף, ובגלל זה יש גידול עצום, וכולם יודעים, כולל המחקר שעשה הביטוח הלאומי, שרוב הכסף הזה בכלל לא הולך לטיפול הסיעודי

דורון רז:  והקשיש הזה ייפול על כתפי המדינה חזרה באשפוזים, בטיפולים בבתי חולים אחר כך, כשבעצם היה צריך לקבל את שימור המצב שלו בבית

ישראל אייכלר: תודה רבה, דורון

דורון רז: לא סיימתי, עוד שנייה

ישראל אייכלר: אבל תציין שאתה מייצג את נותני שירותי סיעוד בישראל כי אתה מדבר כל כך בנחרצות נגד הקשישים - -      

דורון רז: נכון

ישראל אייכלר: - - שלא לוקחים שירות ממך, אז תציין, למען הגילוי הנאות, שאתה מייצג את נותני שירותי הסיעוד בישראל

דורון רז: למען הגילוי הנאות, אני 40 שנה מטפל בקשישים ורואה בזה שליחות, ואם אני מתפרנס מזה, זה לא דבר פגום

ישראל אייכלר: לבריאות

ישראל אייכלר:  אני בעד

ישראל אייכלר:  ירבו כמותך בישראל

ישראל אייכלר:  מחפשים עובדים כאלה

דורון רז: זה לא דבר פגום

דורון רז:  30% מהקשישים האלה הם בכלל עריריים

דורון רז:  אני רוצה לומר ליושב-ראש הוועדה, שבתקופת הקורונה, הביטוח הלאומי ואנחנו ביחד הגדרנו את הסיעוד כחיוני למשק, ו-120,000 המטפלות הישראליות שלנו היו הדמות היחידה שנכנסה הביתה

ישראל אייכלר: כל הכבוד

דורון רז: הישראליות, הביתה לקשיש

מירב כהן: זה נכון

מירב כהן:  באמת, בתקופת הקורונה כך היה

דורון רז: זה נכון

דורון רז:  צריך לראות בשעת צרה, גם מירב שהייתה שרה עשתה איתנו מבצע לתת למטפלות האלה מיגון ולתת להן בדיקות אנטיגן, וברכה על זה, אנחנו הצלחנו לשמר את הטיפול בבית

דורון רז:       המעבר לגמלה כספית הוא רעה חולה, שיכול בעתיד להשאיר אותנו בעצם עם יותר כסף אולי לקשיש בחשבון הבנק, אבל בלי טיפול

ישראל אייכלר: הנימוק שלך והדברים שלך מאוד מאוד ברורים, אין מאזין אחד וצופה אחד שלא הבין מה אתה אומר

דורון רז: אני יודע, אבל אני אסיים במשפט אחרון

דורון רז:  אם יש מישהו שחושב, ואני ביניהם, שצריך להגדיל את ההכנסה של קשישים כי זה לעג לרש שקשיש יכול לחיות מקצבת זיקנה, שמשולמת היום, הדרך היא לא על ידי הפיכת גמלת הסיעוד לכסף, ולהגיד, העלינו אותם מעל קו העוני על ידי זה שהעברנו מכיס אחד לכיס השני

דורון רז:  צריך לטפל בנקודה של העלאת קצבת הזיקנה בצורה שיוכלו לחיות בה בכבוד

דורון רז:  תודה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני מסכם את הדיון בכמה נקודות

ישראל אייכלר:  הוועדה תמשיך לעקוב אחרי הרפורמה והשירותים שנותנים לקשישים, לזקן ולמשפחתו

ישראל אייכלר:       אנחנו מבקשים לקבל דיווח על תקנות "מתאם טיפול", אני רוצה לדעת מתי יונחו על שולחן הוועדה

ישראל אייכלר:  אני מציין לפרוטוקול, שהתקנות האלה היו כבר צריכות להיות מונחות על השולחן הזה עד ה-1 ביולי 2018, באיחור של חמש שנים אני מבקש שזה יבוא כי "מתאם טיפול" זה המפתח לכל הסיפור, כפי שאמרתי קודם

ישראל אייכלר:       שכר המטפלות

ישראל אייכלר:  אנחנו שואלים, וחברי הכנסת, כולם הציגו את השאלה הזאת: מדוע במכרז החדש לא עודכן העניין של שכר המטפלות? אנחנו רוצים – אני לא יודע אם זה שייך לתקציב – שעד לתקציב יעודכן שכר המטפלות

דורון רז: יש הסכם קיבוצי שחתמנו עם ההסתדרות לגבי העסקת המטפלות

דורון רז:  המדינה צריכה לקבל אותו, ותנאי ההעסקה שלהן ישתפרו לאין שיעור

ישראל אייכלר: עכשיו לגבי מרכזי היום

ישראל אייכלר:  הוצעה הצעה ואנחנו נדון על זה, לבחון לתת חינם מרכזי יום לטובת הקשישים, כי היום, אני מבין גם מאנשי מטב, אפילו מרכז יום פעיל, אם הקשיש לא מגיע מאיזושהי סיבה אז המרכז לא מקבל, כאילו הוא לא צריך לשלם חשמל ועובדים וכל הדברים האלה

מירב כהן: רק בזמן הקורונה החריגו את זה, אבל בדרך כלל כן

ישראל אייכלר: אז צריך לעשות את זה

ישראל אייכלר:  והדבר הכי קריטי לדעתי זה יישום החובה בחוק, לא משהו חדש, של ביקור עובד סוציאלי או מתאם טיפול אצל הזכאי כדי לבדוק האם שירותי הסיעוד שניתנים לו, באמת עונים על צרכיו

ישראל אייכלר:  בסעיף הזה אני מסכם את הדיון

ישראל אייכלר:       אני רוצה להודות לכל אלה שהגיעו, ועוד נדון ונדבר בעניין הרפורמה הזאת

ישראל אייכלר:       תודה רבה לכולם

ישראל אייכלר:  הישיבה נעולה