ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 30, 2023-01-16 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו נדון היום בתקצוב הקמת המפעל לטיפול בפסולת באזור ראשון לציון והשימוש בכספי הקרן לשמירת הניקיון

משה גפני:  אנחנו לא דנים על מתן הרישיון שתלוי ועומד בבית משפט לעניינים מינהליים ואמורה להתקבל החלטה בעניין הזה, ואנחנו גם לא דנים על הנושא הסביבתי שצריך להידון בוועדת הפנים, אנחנו דנים רק על התקצוב, על המכרז ועל כל מה שנלווה לעניין הזה

משה גפני:  התלונות שהגיעו אלי הן תלונות שצריך לברר אותן

משה גפני:  אנחנו ועדה שעוסקת בנושא התקציבי

משה גפני:  כנראה שהושקע שם הרבה מאוד כסף, אבל אני לא רוצה להביע עמדה לפני שנשמע את כל הצדדים

משה גפני:  אני אבקש ממך, רז קינסטליך, ראש העיר, להציג את עמדת עיריית ראשון לציון

רז קינסטליך:   תודה רבה, מעריכים מאוד את ההזמנה לוועדה, זה לא מובן מאליו

רז קינסטליך:  אני מדבר בהתרגשות מפיהם של כמעט כ-300,000 תושבים שכולם היום רוצים לשמוע את עתיד המפעל הזה

רז קינסטליך:       אנחנו בבית משפט בעתירה כנגד היתר הבנייה, לא כנגד ההיבטים הסביבתיים וכנגד הכסף

רז קינסטליך:  החל משנת 2011 יזמה ועדה בין משרדית של המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר הקמתו של מתקן טיפול פסולת בשטח השפד"ן

רז קינסטליך:  שטח השפד"ן, למי שלא יודע, הוא שטח גלילי, הוא מובלעת בתוך העיר ראשון לציון שאנחנו לא נהנים מפיקוח עליו

רז קינסטליך:  המכרז שאנחנו מדברים עליו להקמת המתקן פורסם על ידי המדינה אי שם בשנת 2012 בשיטת BOT והיה באוויר במשך חמש שנים לשאלות הבהרה

רז קינסטליך:  שיטת ההתקשרות של אותו מכרז הייתה PPP – שותפות ציבורית-פרטית, כאשר האחריות להתקשרות עם רשויות מקומיות לצורך הכנסת פסולת למתקן הוטלה על היזם

רז קינסטליך:  חברת זירו וויסט וחברת שיכון ובינוי זכו במכרז עם אפס תמיכה מהמדינה

רז קינסטליך:  התכנית קודמה במסגרת ניסיון המשרד להגנת הסביבה להוביל מהלך של הפרדת פסולת לשני זרמים: פח חום ופח ירוק, אשר כשל והביא לבזבוז של 350 מיליון שקלים מכספי הציבור - יש דוח מאוד מפורט של מבקר המדינה, הכל כתוב שם

רז קינסטליך:  המתקן אמור לקלוט, על פי שינוי להסכם של משרד האוצר עם היזם בשנת 2020, 365,000 טון בשנה של פסולת ביתית מעורבת ו-41,000 טון פסולת מופרדת במקור, כאשר כל כוונתה של המדינה עם פרסום המכרז הייתה להקים מתקן לטיפול בפסולת מופרדת במקור

רז קינסטליך:  מזה מספר שנים מנסים היזם והמדינה לקדם את התהליך הסטטוטורי לאישור הקמת המתקן, תוך הישענות על תכנית מאוד - -     

משה גפני: תפרט על מבקר המדינה, כי המדינה זה אנחנו

משה גפני:  אנחנו לא ביקשנו לעשות את זה

משה גפני:  מי זו המדינה?     

רז קינסטליך: 	המדינה זה משרד האוצר

רז קינסטליך:  אני 19 שנים נבחר ציבור ומעולם לא נתקלתי בכזאת אמביציה, בכזאת יוזמה של המדינה להקים דבר כזה

רז קינסטליך:  אם אני מגיש תכנית ל-5,000 יחידות דיור אין לי את הכוח שלהם יש להכניס לוועדות

רז קינסטליך:  מדהימה הדחיפה של משרד האוצר לפרויקט הזה

רז קינסטליך:  עיריית ראשון לציון מתנגדת בתוקף להקמת המתקן בשטח הזה

רז קינסטליך:  תושבי ראשון לציון כבר היום סובלים מריחות של השפד"ן מידי יום

רז קינסטליך:  לא יעלה על הדעת שמשרד האוצר והמשרד להגנת הסביבה, שכבר היום לא עומדים בחובתם למזער את ההשלכות של המתקן המזהם הזה בשטח העיר, פועלים ביתר שאת להקמת מתקן מזהם נוסף בשטח הגלילי

רז קינסטליך:  במיוחד מתנגדת העירייה לכל ניסיון להקמה של מתקן פסולת בשטח שאינו בשליטתה, ללא יכולת פיקוח שלה, כאשר הנתונים מצביעים כי הקמת המתקן בתכנון המוצע הינה בעלת פוטנציאל גבוה לפגיעה בבריאות ואיכות החיים של התושבים שלנו

רז קינסטליך:  לא ארחיב בדבר ההיבטים הסביבתיים והאחרים עליהם חולקת העירייה, אבל המידע החלקי המצוי בידנו מעלה שאלות קשות הנוגעות להיבטים מכרזיים וכלכליים בגינם התכנסנו כאן היום

רז קינסטליך:  מזה מספר שנים מנסה העירייה לקבל מכרזים במסגרת חוק חופש המידע ממשרד האוצר ומהמשרד להגנת הסביבה, רק לא נותנים לה

רז קינסטליך:  שמעת דבר כזה שהמדינה מסתירה מרשות מקומית מידע? פנינו לבית משפט על סמך חוק חופש המידע

רז קינסטליך:  רק בהחלטת בית המשפט קיבלה העירייה חלק מזערי מאותם מסמכים, רק שהכל מושחר

רז קינסטליך:  לא נתקלתי בדבר כזה שלא מביאים לנו את מה שכתוב

רז קינסטליך:  אנחנו נלך עוד הפעם לבית המשפט כי מטריחים אותנו בשטויות שאי אפשר להסביר אותן

רז קינסטליך:  מה יש למשרד האוצר להחביא מעיריית ראשון לציון שככה מעבירים לנו את המסמכים האלה? עשרות מכתבים מגיעים אלינו שחור ומושחר

רז קינסטליך:       היזם זכה במכרז הזה בזכות העובדה שהמדינה תשקיע אפס תמיכה לצורך הקמתו, אבל היום, לאחר כל החיפושים שלנו, אנחנו מזהים שלא ככה המצב

רז קינסטליך:  בהסכם פשרה שנחתם בין חברת זירו וויסט למשרד האוצר ב-21

רז קינסטליך: 5

רז קינסטליך: 2020 הסכימה המדינה לתקצב את החברה בסכום של 150 מיליון שקל

משה גפני: מי החליט על זה?     

רז קינסטליך: אנשי האוצר

ינון אזולאי: בפשרה צריך את כל הצדדים

רז קינסטליך: העירייה בכלל לא צד, לא שואלים

משה גפני: מי אישר את ה-150 מיליון?     

רז קינסטליך: אתה צריך לשאול את אנשי האוצר

רז קינסטליך:  התקצוב, כפי שניתן לראות בטבלת פריסת התשלומים בהסכם הפשרה, הוא עוד לפני שהמתקן פעיל בכלל

רז קינסטליך:  15% מהכסף יעבור לחברה בגמר עבודות עפר ראשוניות, 20% מהכסף יועבר לחברה בגמר הסטת תשתיות קיימות, 15% נוספים יועברו בגמר מבנה הקומפוסט, ו-15% אחרונים יועברו בגמר המבנה

רז קינסטליך:  הסכם פשרה זה סוכם מבלי שהיה הליך משפטי בין המדינה לבין חברת זירו וויסט

רז קינסטליך:  150 מיליון שקל עוברים ליזם פרטי בזמן שהוא זכה במכרז עם אפס תמיכה? משהו הזוי

רז קינסטליך:  באישור של מי? כל זאת כשהיזם מקבל את הסכום מבלי שהמתקן עובד דקה אחת

רז קינסטליך:  בנוסף, משרד האוצר אישר תקצוב של 300 מיליון שקל לצורך הסטת צינור מים של מקורות הממוקם באזור ההקמה

רז קינסטליך:  לא רק שבמכרז היזם לא היה אמור לקבל כלל תקצוב מהמדינה, גם המדינה בחרה את שטח השפד"ן

רז קינסטליך:  נתנו לו ציון גבוה בטענה שלא נמצאות שם שום תשתיות, אבל יש שם תשתיות כי המדינה שמה 300 מיליון שקל נוספים בשביל להזיז קו של מקורות

אליהו דלל: מה הבקשה שלכם?     

רז קינסטליך: הבקשה שלנו היא להקים ועדה שתבחן איך יכול להיות שבן אדם זכה במכרז עם אפס השתתפות של המדינה ובסוף המדינה שמה 450 מיליון שקל

רז קינסטליך:  הכי מדהים במכרז זה שהזכיין יקבל כסף - יש לו הבטחה מהמשרד

רז קינסטליך:  בנוסף, אם הוא מחליט בעוד כמה שנים שהמתקן לא נראה לו, המדינה צריכה לרכוש ממנו על פי שמאי את המתקן הזה חזרה

רז קינסטליך:  איפה יש דברים כאלה?      

אליהו דלל: מי מזין את החברה הזאת בהשקעה?     

רז קינסטליך: אין להם הסכם עם שום רשות

אליהו דלל: 	הרי זה 1,000 טון ביום

רז קינסטליך: 1,300

ינון אזולאי: מאיפה זה מגיע?     

אליהו דלל: בראשון זה לא יותר מ-600 טון

רז קינסטליך: 	כרגע אין שום רשות בהתקשרות איתם

ינון אזולאי: לא אכפת להם שלא יהיה כי ממילא תשלם את זה

ינון אזולאי:  גם אם לא תהיה להם אשפה אתה תשלם את זה

משה גפני: 	משרד האוצר, מי אישר להם את הכסף הזה?     

רז קינסטליך: 	הייתה אסטרטגיה של המשרד להגנת הסביבה לטיפול בפסולת, אבל בפועל אין במתקן את הטיפול בפסולת לפי זרמים, כשהכל נעשה בהסכם של זירו וויסט מול האוצר

רז קינסטליך:  איפה המשרד להגנת הסביבה? מעניין לשמוע מהמשרד להגנת הסביבה אם הוא יודע שהמתקן הזה בכלל לא הולך לטפל בהפרדה, הרי בשביל זה קם המתקן הזה

ולדימיר בליאק: מה כן אם לא הפרדה?     

רז קינסטליך: לא מחייבים אותם

רז קינסטליך:  הורידו את זה בהסכם נוסף

משה גפני: 	משרד האוצר, אם אתם יודעים להעביר 450 מיליון בלי החלטה של אף אחד ובלי שום רשות שמוסמכת לקבל החלטה אז יש לי עוד כמה בקשות אליכם

ולדימיר בליאק: זה לא נגמר ב-450

ולדימיר בליאק:  יש פה גם עניין של שיפוט, נכון?      

משה גפני: עד עכשיו יש 450

משה גפני:  איך קורה דבר כזה?         

שי ששתיאל: 	העירייה קיבלה את כל המסמכים שהיא ביקשה שרלוונטיים לה

שי ששתיאל:  מה שהם לא קיבלו זה את המסמכים שמתארים את המו"מ מול הזכיין כי זה סודות מסחריים

רז קינסטליך: איזה סודות מסחריים? אתה מתקין מכרז של מדינה שהוא סוד?     

משה גפני: למה שלחתם את זה מושחר? הייתם צריכים להגיד שיש סודות מסחריים, שיש מו"מ

שי ששתיאל: 	אמרנו את זה לעירייה, אבל העירייה לא קיבלה את התשובה הזאת

שי ששתיאל:  כשהיא הלכה לבית המשפט, בבית המשפט נקבע שאנחנו נעביר את הדברים בניכוי הסודות המסחריים ולכן זה מושחר

ינון אזולאי: 	האם גם המכרז היה מושחר לפי התוצאות?     

שי ששתיאל: 	הנהלת קרן הניקיון אישרה את ההסדר הזה, את הסכומים האלה

שי ששתיאל:  הסכומים שציינת מקודם, ראש העיר, הם לא נכונים

שי ששתיאל:  זה לא 450 מיליון שקל, זה 150 מיליון שקלים

שי ששתיאל:  ה-150 מיליון שקלים האלה הם עבור הסטה של קו מקורות שהתגלה במקום

שי ששתיאל:  ההסדר הזה נבחן בבית המשפט העליון ואושר

שי ששתיאל:  הדבר הזה לא בוצע מאחורי הגב של אף אחד

אליהו דלל: המדינה שילמה 150 מיליון?     

שי ששתיאל: המדינה לא שילמה עדיין שקל אחד

שרן השכל: היא אמורה לשלם?     

שי ששתיאל: היא תשלם כשהמתקן יצא להקמה, לפי אבני דרך שייקבעו

שרן השכל: בגלל העברת תשתית?     

שי ששתיאל: לא רק בגלל העברת התשתיות

ולדימיר בליאק: האם זה תואם את תנאי המכרז?             

משה גפני: קרן הניקיון יכולה פה לקבל החלטה של מאות מיליונים, אבל כשאנחנו באים ואומרים שצריך להעביר כסף מקרן הניקיון לכל מיני נושאים, לכל מיני פרויקטים סביבתיים, אז נציגי האוצר וקרן הניקיון  לא מוכנים ובזה תם העניין

משה גפני:  פה באה קרן הניקיון בהחלטה שיש לה השלכות סביבתיות, שיש לה השלכות לא רק על העיר הזאת אלא גם על גן רווה, גם על  נס ציונה ועל עוד מקומות שנמצאים באזור הזה

משה גפני:  יש לזה השלכות לא רק בנושא הכספי

משה גפני:  הכסף כאן מהווה קטליזטור להרבה מאוד דברים שהמתקן הזה ייצור

משה גפני:  כשבעזרת השם הנכדים שלי ישאלו אותי איך אפשרתי בתור יושב ראש ועדת הכספים את המתקן הזה, אני אגיד להם שישב פה שי ואמר שקרן הניקיון החליטה? זה נראה לך תשובה נורמאלית?       

שי ששתיאל: בהנהלת קרן הניקיון לא יושב רק משרד האוצר

משה גפני: אני יודע, אבל כשאני שואל אותם למה הם הסכימו, הם אומרים שהם לא הסכימו

רז קינסטליך:  אני אשמח לראות את הפרוטוקול של קרן הניקיון

שי ששתיאל: יש שם גם נציגים מהמשרד להגנת הסביבה וגם נציגי ציבור

משה גפני: כשביקשנו כסף על כבלים ועל מפעל בשדרות, המשרד להגנת הסביבה היה בעד אבל אמר שהאוצר לא מסכים, שהאוצר הוא בעל הבית

שי ששתיאל: אנחנו לא בעלי הבית בשום מקום

שי ששתיאל:  בהנהלת קרן הניקיון אנחנו אצבע כמו כל אצבע אחרת שקיימת שם

משה גפני: אל תגיד שאתם רק אצבע

משה גפני:  אתם מחליטים בקרן הניקיון מה עושים עם הכסף, לא אף אחד אחר

משה גפני:  איך התקבלה ההחלטה להעביר כל כך הרבה כסף למתקן כזה?     

שי ששתיאל: 	המתקן עצמו זה מתקן שייבנה בשיטת BOT

שי ששתיאל:  אגב, BOT זה חלק ממשפחת ה-PPP, לא שינינו שיטה

שי ששתיאל:  הזכיין שזכה במכרז מתכנן, מקים, מממן ומפעיל

משה גפני: 	מי החליט? מתי החליטו? אל תגיד לי שאתם אצבע אחת בקרן הניקיון

משה גפני:  מישהו היה צריך לקבל החלטה

שי ששתיאל: 	הזכיין שזכה במכרז הוא זה שיממן, יתכנן, יקים ויפעיל את המתקן

שי ששתיאל:  הוא מכיסו מוציא את הכסף לתכנון

שי ששתיאל:  עד עכשיו הוא השקיע סכום לא מבוטל

שי ששתיאל:  הסכומים האלה הם סכומים שהזכיין השקיע, לא המדינה

משה גפני: כמה השקיע הזכיין?     

שי ששתיאל: את זה אפשר לשאול את הזכיין

שי ששתיאל:  בשלב ההקמה הזכיין מממן את החלק של ההקמה באמצעות חוב שהוא לוקח מהבנקים, כשמההכנסות של המתקן מממנים את החזר החוב ואת שאר ההוצאות הנוספות

שי ששתיאל:   150 מיליון השקלים שיצאו מהנהלת קרן הניקיון יצאו במסגרת חלוקת הסיכונים שקיימים בחוזה הזיכיון

שי ששתיאל:  יש סיכונים שהזכיין לוקח על עצמו שהם סיכוני הפעלה בעיקר, סיכוני הקמה ותכנון

שי ששתיאל:  המדינה לוקחת על עצמה סיכונים של עתיקות, קברים, גיאולוגיה ותשתיות לא ידועות

שי ששתיאל:  התגלתה כאן תשתית לא ידועה שגרמה לזכיין לעשות שינוי בתכנון שלו

אליהו דלל: באיזה קוטר הצינור?     

שרן השכל: זה יצר כשל במכרז? האם ביטלתם חלק מהמכרז רק בגלל העניין של התשתיות? האם אחרים שניגשו למכרז לא התקבלו בגלל עניין התשתיות?     

שי ששתיאל: לא, והשאלה הזאת גם נבחנה בבית המשפט העליון

משה גפני: 	להגיד היום שלא ידעתם שיש שם צינור מאוד גדול ובגלל זה אתם מוציאים 150 מיליון - תקלה ממדרגה ראשונה

רז קינסטליך: ה-150 מיליון זה עבור הבנייה או עבור ההסטה של הקו? ממה שקראנו זה 300 מיליון עבור הסטה של הקו ו-150 מיליון עבור הבנייה

רז קינסטליך:  בפרוטוקולים גם ראינו אבני דרך

שי ששתיאל: לא

רז קינסטליך: ה-150 מיליון זה רק להסטה?     

שי ששתיאל: כן, ואנחנו התנינו את זה באבני דרך

משה גפני: יש מישהו שעומד מאחורי העניין הזה? מישהו צריך לשאת באחריות על ה-150

משה גפני:  האם זה המשרד להגנת הסביבה?        

שי ששתיאל: זה בשיתוף עם משרד האוצר

משה גפני: מי קיבל את ההחלטה על הקמת המתקן הזה שעלול לגרום למצב שאם יש שם תשתית לוקחים סיכון של 150 מיליון שקל? נמצאים פה חברי עמותת תושבי ראשון לציון למען הסביבה

משה גפני:  אורנית משה, בבקשה

אורנית משה: תודה לכבוד הרב ולראש העיר שלנו שמייצג אותנו נאמנה פה בדיון

אורנית משה:  במקום שאין ספק - אין ספק

אורנית משה:  אם עסקינן בפיקוח נפש, אז אסור שהמפעל הזה יקום לא רק בקרבת גן רווה, ראשון לציון ונס ציונה, גם בשום מקום אחר במדינת ישראל

אורנית משה:  יש פה מספרים שונים ומשונים

אורנית משה:  תחילה דובר על 342 מיליון שקל שיהיו לטובת הקמת המפעל, כשלאחר מכן התווספו לכך עוד 400 מיליון ועוד 150 מיליון שקל להעתקת קווי מים, גז וחשמל, מה שאומר שהולך להיות פה מפעל במימון של כמיליארד שקל

אורנית משה:  במסגרת ההתקשרות של המדינה עם היזם המדינה הולכת לדאוג לרווחיותו הכלכלי במשך חמש שנים - 7% בשנה

אורנית משה:  זה אומר שגם אם עיריית ראשון לציון לא תזרוק את האשפה שלה באותו מפעל, אזי המדינה תפצה את המפעל בכסף

אורנית משה:  מדוע? תמוה מאוד

אורנית משה:  ורידיס בצפון זה מפעל למיון אשפה שהמדינה השקיעה בו כ-40 מיליון

אורנית משה:  בדודאים, לעומת זאת, היא השקיעה כ-25 מיליון שקל

אורנית משה:  האם במפעל שאין בו בשורה אמיתית לבעיית ההטמנה במדינת ישראל המדינה הולכת להשקיע כל כך הרבה כסף? אם אין פה באמת פתרון אמיתי לבעיית ההטמנה, בשביל מה להקים אותו?       המפעל הזה הולך לייצר חשמל בכמות מאוד מינורית

אורנית משה:  הדבר הנוסף שהם יעשו זה ייצרו קומפוסט  ברמה ירודה, לא יהיה ניתן להשתמש בו והוא ילך להטמנה

אורנית משה:  למפעל הזה יש היתר שריפה במסגרת המכרז שהוא קיבל

אורנית משה:  כל אותם תוצרים, כל אותם גזים יצאו באמצעות ארובות מאוד נמוכות, בגובה של בין 45 ל-55 מטרים

אורנית משה:  התמרה תעבוד כמעט במשך כל ימות השנה כך שכל רוח דרום מערבית תביא את אותם גזים רעילים אל הבתים שלנו

אורנית משה:  כפי שאמרת, כבוד הרב, כשהנכד שלך ישאל אותך בסופרלנד מה הביא להקמת המפעל הזה אתה תדע במה מדובר

אורנית משה:  גם במהלך ייצור החשמל ייפלט גז שעל פי ארגון הבריאות העולמי נחשב מסרטן

אורנית משה:  האם על כף המאזניים עומדת בעיית ההטמנה של מדינת ישראל או בעיה בריאותית שחלילה תפגע בחצי מיליון תושבים?      ציין ראש העיר את הנושא של השפד"ן שהתחיל בחמש ערים והיום מונה 23 ערים, ועוד ידו נטויה, כי הולכים לחבר מתקני שפכים מהשרון והרצליה אל השפד"ן הזה

אורנית משה:  אדוני, כבר מזה 40 שנה השפד"ן הזה קיים ואנחנו סובלים מריחות נוראיים מידי לילה, ריחות שנטמעים פנימה לתוך הבתים שלנו

אורנית משה:  אותו רגולטור, המשרד להגנת הסביבה, לא רק שלא מטפל בבעיית הסירחון הוא עוד מברך על ההרחבה

אורנית משה:  אם לא די בכך, אז באותו מקום, מאות מטרים מהשפד"ן, יש מתקנים להתפלת מי ים

אורנית משה:  יש שניים, כשהיום מתווסף הגדול שבהם, מתקן להתפלת מים שבו יש חומרים מסוכנים

אורנית משה:  בנוסף, באותו מקום בדיוק יש היום תחנת כוח 120 מגה וואט שאליה הולכים להוסיף עוד 90 מגה וואט

אורנית משה:  היום יש שתי מדינות: מדינת תל אביב וצפונה ומדינת תל אביב ודרומה

אורנית משה:  שים לב, הולכים לסגור את רידינג

אורנית משה:  הוועדה לתשתיות לאומיות בדצמבר 2021 קבעה שלא צריך דיון נוסף והולכים להקים בשורק 2 1,400 מגה וואט, עם קווי מתח עיליים, עם ארובות נמוכות

אורנית משה:  המפעל הוא גם זה שיחליט על העלות של כניסת המשאיות

אורנית משה:  אם היום עבור כל טון משלמים 600 שקל, לך תדע מה יהיה אם מחר או מחרתיים המפעל יחליט לסגור את שעריו

אורנית משה:  מה יהיה על אותם ערים? שאלנו אתמול בעצתו של פרופסור עדי וולפסון, שנחשב לאחד מבכירי הפרופסורים בארץ שמתעסק בנושא של איכות הסביבה, והוא אמר בצורה מפורשת שגודל המפעל הזה לא עולה בקנה אחד עם מה שקורה במדינת ישראל

אורנית משה:  המפעל הזה הולך להיות בין הגדולים ביותר בעולם בבעלות של חברה שהיא חסרת ניסיון בהקמה ובתפעול של מפעלים מהסוג הזה

משה גפני: אריה זאוברמן, מנכ"ל זירו וויסט בע"מ, בבקשה

אריה זאוברמן: רוב התשתיות הלאומיות במדינת ישראל מוקמות על ידי גופים פרטיים שזכו במכרזים שהמדינה הוציאה, כשהגופים הפרטיים ממנים את הפרויקטים האלה

אריה זאוברמן:  חברת שיכון ובינוי וחברת GES הן הבעלים של החברה שאותה אני מנהל, הן אלה שזכו במכרז

אריה זאוברמן:  עד היום הן השקיעו למעלה מ-130 מיליון שקל, כאשר כל יתר המימון יגיע מממנים נוספים

אריה זאוברמן:  יש איזה שהוא חלק במסגרת הכוללת שמגיע גם מהמדינה

אריה זאוברמן:  כל התהליך היה תהליך מכרזי, וכל ההסכם שהיה בשנת 2020 עלה לדיון גם בבית משפט מחוזי וגם בבית המשפט העליון ובית המשפט אישר

אריה זאוברמן:       המשימה להקים תשתיות במדינת ישראל היא פשוט בלתי אפשרית, ואני אומר את זה כמי שמתעסק בזה רק 20 שנה, כולל בתשתיות גז טבעי

אריה זאוברמן:  היום מברכים על זה שיש תשתיות גז טבעי, אבל בעבר, כשהתחלנו להקים תשתיות גז טבעי, אף אחד לא רצה את זה ליד הבית שלו, ליד העיר שלו וזה היה פשוט בלתי נסבל

אריה זאוברמן:  היום זה משהו שהוא מאוד ברור, מאוד ידוע

משה גפני: 	אם אנחנו לוקחים את מפרץ חיפה כדוגמה, אז שם יש סכנה גדולה בגלל תשתיות מזהמות ומסכנות חיים

משה גפני:  אף אחד מאיתנו לא רוצה לגור ליד מקום שבו יש זיהום כזה

משה גפני:  אל תגיד שפעם התנגדו והיום מסכימים

משה גפני:  אני מתנגד למפרץ חיפה

משה גפני:  במשך 34 שנים שאני נמצא בכנסת לא הייתה שנה אחת שלא דיברתי נגד זה

אריה זאוברמן: אני מסכים לגמרי

משה גפני: בחלק גם הצלחתי שהזיזו משם

אריה זאוברמן: 	אנחנו לא מדברים על מפרץ חיפה, אנחנו מדברים על אזור מדרום לראשון

אריה זאוברמן:  אנחנו מדברים על מפעל שאמור להחליף מתקנים קיימים

נעמה לזימי: הרב גפני מדבר על הקירבה לאוכלוסייה אזרחית והמשמעות שלה

נעמה לזימי:  אתה מדבר על תהליכים לא נכונים

אריה זאוברמן: אני לא הולך לדבר על כל יתר התשתיות שהולכות להיות ממוקמות באזור השפד"ן, אני לא מבין בזה, לא יודע וגם לא רוצה לגעת בזה

אריה זאוברמן:  אני באתי לדבר על מפעל לטיפול בפסולת

אריה זאוברמן:  צריך להבין שהמפעל הזה הוא מפעל must

אריה זאוברמן:  יש היום תחנות מעבר שאוספות את כל הפסולת ומעבירות אותה למקום מרוחק מאזור המרכז ושם מטמינות אותה

אליהו דלל: אתם מדברים על הפרדה במקור?     

אריה זאוברמן: אני לא מדבר על הפרדה במקור

אליהו דלל: האם המפעל שאתם מקימים יתבסס על הפרדה במקור?     

אריה זאוברמן: תיכף אני אענה

אריה זאוברמן:  בשנים האחרונות התחילו לקום מתקני מיון שלוקחים את הפסולת, את הפחים הירוקים ועושים הפרדה בין פסולת אורגנית לעוד כמה פסולות אחרות, כאשר בחלקן אפשר להשתמש בתעשיית המחזור

אריה זאוברמן:  המפעלים האלה יותר יקרים, לכן העלויות בדודאים ובצפון הן קצת יותר יקרות

אריה זאוברמן:  מה שקורה היום בהרבה מאוד ערים, כולל בראשון, זה שיש תחנות מעבר שבהן מעמיסים את הפסולת במשאיות ושולחים אותה דרומה

אריה זאוברמן:  תחנת המעבר שנמצאת בלב העיר ראשון היא תחנה מאוד ישנה שלא מטפלת בפסולת, היא רק אוספת את הפסולת, מעמיסה על משאיות ושולחת להטמנה

רז קינסטליך: תדבר על המפעל שלך, לא על המפעל שלנו

אריה זאוברמן: אין שום בעיה

אריה זאוברמן:  יש שם תחנת מעבר

רז קינסטליך: הכי מדהים זה שעכשיו, כשאנחנו בדיון פה, יש ביקורת פתע בתחנת מעבר בראשון לציון

רז קינסטליך:  אנחנו עובדים אצל הפקידים האלה כל היום

רז קינסטליך:  ביקורת פתע עכשיו אצלנו במתקן - לא להתפוצץ?     

אריה זאוברמן: 	המתקן שאנחנו מתכננים ובו זכינו אמור לטפל גם בפסולת היבשה וגם בפסולת האורגנית

אריה זאוברמן:  הוא אמור לייצב את הפסולת האורגנית כדי שאפשר יהיה להכין ממנה קומפוסט או להעביר אותה להטמנה

אריה זאוברמן:   הפסולת הזאת לא תפגע בקרקע ובאוויר כמו שקורה יום

אריה זאוברמן:  אין מתקנים כמו זה בארץ, זה אמור להיות אחד מיני רבים שאמורים להיות

שרן השכל: האם גם המתקן הנוכחי היה אמור להיות הפרדה במקור ולא לזהם את הסביבה?     

אריה זאוברמן: אם העירייה תסכים לטפל בפסולת שבמתקן, אני חושב שזה יטיב ביחס למה שיש היום

אריה זאוברמן:  המכרז שיצא במקור תוכנן לטפל בפסולת מופרדת במקור, אבל מה לעשות שאנחנו ישראלים ואנחנו לא יודעים להפריד במקור ולכן מה שיש היום זה פסולת מעורבת

אריה זאוברמן:  המתקן הזה הוסב לטפל בפסולת מעורבת, ככה הוא תוכנן

אליהו דלל: מתקן לטיהור של פסולת הוא חיוני, השאלה איפה שמים אותו, איך עושים אותו, באיזו צורה

אליהו דלל:  לפני 25 שנה היה אמור לקום מתקן לטיהור פסולת בנתניה והיום יושבת שם חברה לתפארת שקוראים לה איקאה

אליהו דלל:  הייתי אז מנכ"ל העיריה והתנגדתי למתקן הזה

אליהו דלל:  למה התנגדתי? כי הוא היה קרוב לאזור התעשייה

אליהו דלל:  הבנתי שאם יהיה מתקן כזה אז לא יגיעו לשם חברות טובות וזה יפגע בפיתוח העיר

אליהו דלל:       משרדי הממשלה, ברגע שמצאתם שיש שם צינור, כשאני מניח שטרקטורון יכול לעבור דרך הצינור הזה כי הוא 96 צול, הייתם צריכים להגיד: חבר'ה, בואו נמצא מקום אחר

אליהו דלל:  יש לא מעט קרקעות בין ראשון לאשדוד, היה אפשר למצוא מקום אחר ולא להוציא 150 מיליון שקל

אליהו דלל:  למה המכרז נכשל? כי ציינו פה שלמרות שזה היה אמור להיות הפרדה במקור זה לא, מה שאומר שצריך לשלם היום לזכיין יותר כסף כדי שיעשה גם את ההפרדה

אליהו דלל:  אני חושב שצריך לקחת את המכרז הזה, להפסיק אותו ולהזיז אותו למקום אחר

משה גפני: המשרד להגנת הסביבה, בבקשה

משה גפני:  המשרד להגנת הסביבה לא  ישב עם ראש העיר עד היום?     

אלעד עמיחי: שרים שונים ישבו עם ראש העיר על הנושא

ינון אזולאי: אומר היזם שאתם שומעים אבל לא מקשיבים

ינון אזולאי:  האם הקשבתם, האזנתם לראש העיר?     

אלעד עמיחי: הקשבנו במסגרות שונות ורבות

אלעד עמיחי:  משלחת יצאה לראות מתקנים עם מנכ"ל העירייה ב-2011, אבל  מאז עברו כבר 12 שנים

אלעד עמיחי:  אם יש כזה צורך חיוני בטיפול בפסולת, איך לוקח 12 שנים לעירייה להקים תשתית כזאת חיונית? פסולת היא תוצר יום יומי כמו המים שאנחנו שותים והאנרגיה שאנחנו צורכים

אלעד עמיחי:  אין מה לעשות, אף אחד לא אוהב את זה, כולם רוצים להרחיק את זה רחוק לדרום

משה גפני: המציאות היא שאתם משקיעים פה כסף לא מתוכנן רק כי מצאו שם צינור

משה גפני:  האם לא היה כדאי לא להיכנס מראש למערך הזה מול בתי התושבים ולעשות את זה בחולות, במקום יותר רחוק?      

שרן השכל: יושב ראש הוועדה, אני לא חושבת שהיה צריך להרחיק את זה כי לראשון יש כבר מתקן לטיפול באשפה

משה גפני: המשרד להגנת הסביבה הוא שומר הסף בעניין הזה

משה גפני:  למה אפשרתם לעשות את זה כל כך קרוב לבתי התושבים, שני קילומטר מבתי התושבים?     

רז קינסטליך: האם זה תואם את האסטרטגיה של המשרד?     

משה גפני: בסוף אתם משלמים כסף לא מתוכנן בגלל איזה צינור שהתגלה במקום

משה גפני:  אני גם לא מבין איך פתאום מתגלה צינור בסדר גודל כזה

משה גפני:  האם זה משהו שהתחבא מאז חורבן בית המקדש?     

ולדימיר בליאק: לא בדקו לפני שהוציאו את המכרז? אני לא מבין בזה, אבל זה נשמע לי תמוה

משה גפני: מי שאחראי על העניין הזה הוא מי שהוציא את המכרז

משה גפני:  מי שלא בדק או בדק וכשל בעניין שיש שם צינור זה המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר

רז קינסטליך: המכרז הוא לא מה שיצא בהתחלה

רז קינסטליך:  יכלו להגיד שאין הפרדה במקור ויוצאים למכרז חדש

ולדימיר בליאק: לגמרי, זה מה שאמור להיות

רז קינסטליך: אני הייתי יכול לעשות כזה דבר בעיר?     

משה גפני: למה לא עושים את זה במקום אחר?     

אלעד עמיחי: אין מקומות אחרים שמזמינים את הדבר הזה

אלעד עמיחי:  עשו בחינה באותה עת של חלופות

משה גפני: אתה יכול להגיד מה החלופות?      

אלעד עמיחי: זה נדון בוועדות התכנון

נעמה לזימי: מה היו החלופות?     

ורד אדרי סטולר: כמה דברים על המתקן, כי היו אי דיוקים ששמעתי לאורך כל הדיון

ורד אדרי סטולר:  קודם כל, אין פה שום משרפה

ורד אדרי סטולר:  אנחנו מדברים על מתקן עיכול אנאירובי כך שהחיידקים יאכלו את הפסולת

ורד אדרי סטולר:  זה נכון שזה ייצר ביוגז, אבל ביוגז זאת אנרגיה ירוקה שאותה ננצל

ורד אדרי סטולר:  אין שום היתר שריפה והיתר פליטה

ורד אדרי סטולר:  היתרי פליטה ניתנים לתחנות כוח גדולות, כאשר פה אנחנו מדברים על 4

ורד אדרי סטולר: 4 מגה וואט בלבד

ורד אדרי סטולר:  תסקיר ההשפעה לסביבה בחן את פוטנציאל ההשפעות הסביבתיות של המתקן

ורד אדרי סטולר:  בדקנו בתסקיר גם את פוטנציאל הריח מאותו מתקן וגם את פוטנציאל ההשפעה המצרכית

ורד אדרי סטולר:  מצאנו שלא קיים פוטנציאל של ריח, כי המתקן הזה מתוכנן כמתקן סגור וכל האוויר שנשאב מכל המוקדים המסריחים מועבר למתקן שנקרא ביו פילטר שמנקה ומסנן את האוויר הזה

ורד אדרי סטולר:  מה שאתם תראו בסוף זה את אותן ארובות, לכן יש לנו תכנית ניטור שתואמה עם האפידמיולוגית של משרד הבריאות

משה גפני: יהיו ארובות?     

ורד אדרי סטולר: יהיו ארובות, כי אוויר שמטופל צריך לצאת מאיפה שהוא

ורד אדרי סטולר:  מדובר באוויר שמטופל ומנוטר

משה גפני: מה היו החלופות למקום הזה?      

ורד אדרי סטולר: חירייה, חבל מודיעין

נעמה לזימי: למה נפסלו החלופות האחרות?     

משה גפני: מי החליט שזה יהיה ליד בתי התושבים ולא במקום אחר?     

יפעת מאירוביץ יפת: מדובר על בחינת חלופות מ-2012 שלא רלוונטית להיום כשאנחנו בונים את מתחם האלף, כשאנחנו מפנים את בח"א

אורנית משה: כשהמכרז יצא ב-2012 האוכלוסייה הייתה יותר קטנה

אורנית משה:  האוכלוסייה באזור הזה רק הולכת וגדלה, לכן המתקן הזה לא יוכל להכיל את כמות הפסולת המתוכננת

רז קינסטליך: המכרז המקורי לא תואם את מה שקורה בפועל

ורד אדרי סטולר: אני לא הייתי שותפה למכרז, הייתי שותפה לבדיקת התסקיר

ורד אדרי סטולר:  אני מזמינה את כל מי שיושב פה לפתוח את התסקיר ולקרוא את הפרטים

אורנית משה: המדידות נעשו בתל אביב ולא בבית דגן

אורנית משה:  זה נראה לך תסקיר שרלוונטי לתושבי ראשון לציון?     

נעמה לזימי: ישבתי בוועדות תכנון לא פעם וראיתי איך דברים שמתגלגלים עם השנים הופכים להיות איזה שהוא קיבעון שלפעמים מבזה את אנשי המקצוע

נעמה לזימי:  אתם לא ברורים, אתם לא חדים בתשובות, וניכר שיש חוסר התאמה

ורד אדרי סטולר: זה לא הדיון הראשון

ורד אדרי סטולר:  היינו בוועדת התנגדויות בוועדה המחוזית, היינו בוועדה הארצית

נעמה לזימי: מה היו החלופות ולמה התנגדו להן?      

ורד אדרי סטולר: אני לא זוכרת בעל פה את כל החלופות, אבל חלופות נבחנות לאור קריטריון סביבתי וקריטריון טכנולוגי

ורד אדרי סטולר:  אני מלווה מאות תכניות בשנה

ורד אדרי סטולר:  אם הייתם אומרים שזה הדיון הייתי מביאה בדיוק את הסעיף הזה

נעמה לזימי: נשמח לקבל את זה

ורד אדרי סטולר: במסגרת התסקיר ביקשנו צוות מלווה

ורד אדרי סטולר:  הצוות המלווה הזה יכלול נציגים של משרדי הממשלה ונציגים של הרשויות הגובלות

ורד אדרי סטולר:  כל התסקירים, כל המידע וכל הדיונים היו בנוכחות של הרשויות

משה גפני: הצוות המלווה הוקם כבר?     

ורד אדרי סטולר: ברגע שיוחלט על מתן היתר בנייה - -         

משה גפני: אתם מחכים להחלטה של בית המשפט?      

ורד אדרי סטולר: כן

ורד אדרי סטולר:  ברגע שיוחלט, היתר הבנייה יבוא לדיון בוועדה המחוזית

משה גפני: אני מתכוון ללוות את הפרויקט הזה

משה גפני:  אנחנו מדברים על עיר גדולה עם הרבה מאוד תושבים, מה שלא היה לפני 12 או 11 שנים

משה גפני:  התפקיד שלנו הוא לדאוג לתושבים

ורד אדרי סטולר: אנחנו בהחלט נעדכן

אלעד עמיחי: 	במהלך השנים ורד הציגה עם הצוותים המקצועיים את העמדות המקצועיות בערכאות השונות של ועדות התכנון, בבתי המשפט

משה גפני: תתכוננו לבוא עם ניירות, כי אני מתכוון להמשיך בדיון הזה

אלעד עמיחי: אנחנו בפרויקט הזה מתכוונים להיות שקופים, אנחנו רוצים לתת את התשובות

אלעד עמיחי:  אנחנו חושבים שזה נכון שתהיו בצוות המלווה

רז קינסטליך: איך אתם רוצים להיות שקופים כשאתם שולחים לנו דפים שחורים? זה לא עובד ביחד

משה גפני: חבר הכנסת ולדימיר בליאק, בקשה

ולדימיר בליאק: אני לא מספיק מבין בפסולת, לכן לא אתייחס למפגע הסביבתי, אבל כן יש לי איזה שהוא רקע בכספים

ולדימיר בליאק:  אני יודע שיש בעיה אם אנחנו נכנסים לסיפור הזה עם מכרז א' ויוצאים בסוף עם מכרז ב' וגם אם בתחילת הדרך העלות המשוערת היא אפס ובסוף מגיעים ל-450 מיליון שקל

ולדימיר בליאק:  ראוי שנקבל תשובות ונלווה את הסיפור הזה כי זה מרגיש לי לא תקין

משה גפני: המשנה לראש העיר, בבקשה

יפעת מאירוביץ יפת: 	היזם לא אמר ולו מילה אחת על הכסף

יפעת מאירוביץ יפת:  הוא לא אמר מילה על למה צריך לשלם לו כסף או על כמה כסף ישקיעו

משה גפני: הוא אמר גם אמר

משה גפני:  המדינה לקחה סיכונים, זה נאמר פה כל הזמן

משה גפני:  התברר שמי שתכנן את המקום שגה בבחירת המקום בגלל העניין של הצינור שעובר שם

משה גפני:  על זה המדינה שילמה מכספי משלם המסים 150 מיליון שקל

משה גפני:  מי שחתם איתם זה משרד האוצר

יפעת מאירוביץ יפת: גם אם בית המשפט יחליט שיש היתר, אני חושבת שיש סמכות לוועדה הזאת להחליט שכסף הם לא יקבלו מכספי הציבור

יפעת מאירוביץ יפת:  הסכם הפשרה מ-2020 גרם לזה שיהיה פה ויתור הדדי על תביעות - כלומר, גם אם הפרויקט יתבטל, הוא לא יהיה זכאי לכסף מהמדינה

יפעת מאירוביץ יפת:  להגיד שהושקעו 130 מיליון שקל עד היום כשאפילו גרגיר של חול לא זז משם, אני חושבת שזאת טעות

יפעת מאירוביץ יפת:  גם התכנית שהגיש היזם, ואנחנו בחנו את זה במסגרת התסקיר, מראה שלפחות באפס יוכלו לפנות את הקומפוסט, רק שלפי האסטרטגיה של המשרד להגנת הסביבה אם לא מגיעה למתקן הזה פסולת מופרדת במקור כמו שהייתה צריכה להיות במכרז המקורי, הקומפוסט הזה אינו תקני ואנחנו מובילים את זה להטמנה

יפעת מאירוביץ יפת:  אנחנו מגיעים למצב של איוולת אם המדינה הולכת להשקיע מאות מיליונים כדי להגיע לאחוז מיחזור שהוא קטן מאוד ממה שיש לנו היום

יפעת מאירוביץ יפת:       תסקיר ההשפעה על הסביבה לא בחן את ההשפעה המצרפית

יפעת מאירוביץ יפת:  הוא גם לא יכול היה לבחון, כי יש החלטות שהתקבלו על ידי חברת הכנסת קארין אלהרר רק לפני מספר חודשים על להכפיל את מתקן הכוח שבסמוך אלינו

יפעת מאירוביץ יפת:  אנחנו הפכנו להיות מפרץ חיפה הלכה למעשה

יפעת מאירוביץ יפת:  אני 25 שנה יועצת סביבתית, מעריכה מאוד את אנשי המשרד להגנת הסביבה ואוהבת לעבוד איתם, אבל הנייר סובל הכל

יפעת מאירוביץ יפת:  גם בחירייה לא חשבו שיהיה ריח כשתכננו את זה

יפעת מאירוביץ יפת:  יעלה על הדעת שהמשרד היה מאשר מתקן עם ריח לתושבים? לא, הם לא רוצים, אבל הנייר סובל הכל

יפעת מאירוביץ יפת:  למה הם אומרים לך שזה בסדר לשים את זה שם? כי הם הסבירו לנו שגם ככה יש ריח מהשפד"ן ואנחנו לא נרגיש את ההבדל

יפעת מאירוביץ יפת:  עד כמה התושבים של ראשון יכולים לסבול בשם הטיפול הזה?      

שי ששתיאל: 	כששואלים על המיקום הזה ספציפי, צריך להבין שהאסטרטגיה של המשרד להגנת הסביבה היא להקים עשרות מתקנים כאלה בפריסה ארצית

שי ששתיאל:  ההסתכלות צריכה להיות על כל משק הפסולת

שי ששתיאל:  היום הפסולת של כמעט כל המדינה הולכת להטמנה בדרום

שי ששתיאל:  אנחנו רוצים שהפסולת תטופל איפה שהיא מיוצרת

שי ששתיאל:  העירייה פרסמה RFI להקמת מתקן לטיפול בפסולת באותו מקום, בגוש ובחלקה שאנחנו מדברים

יפעת מאירוביץ יפת: 	אין שם התחייבות על מיקום, והאסטרטגיה של המשרד להגנת הסביבה היא שדווקא הרשויות יפעילו את האתרים

משה גפני: 	אנחנו, נבחרי הציבור, מאוד חוששים

משה גפני:  התקיימו דיונים בוועדות בכנסת על מפרץ חיפה

משה גפני:  מפרץ חיפה גם הוקם בדרך הזאת שעליה אנחנו מדברים, רק שבסוף התברר שהיו שגיאות בדרך

משה גפני:  נושא שמבחינתנו הוא תמרור אדום הוא חיי אדם

משה גפני:  ראשון לציון גדלה, היא עיר אחרת לגמרי ממה שהיא הייתה בזמנו, לכן אני בכלל לא בטוח שעושים שם את הדבר הנכון

משה גפני:  אני יודע שצריכה להתקבל החלטה של בית משפט, לכן נמתין לשמוע מה בית המשפט אומר

משה גפני:  לא שאני תולה בזה תקוות גדולות, אבל בית המשפט נכנס לעניין וצריך להגיד את דברו

משה גפני:  אני אדבר עם חבר הכנסת יעקב אשר, יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, כדי שגם הוא ייכנס לעניין

משה גפני:  נזמין לכאן את קרן הניקיון כדי לשמוע על הדברים עליהם דיברנו, לשמוע מהם למה החליטו על זה בצורה הזאת

משה גפני:  אני אמשיך לעקוב כאן בוועדה על הנושא התקציבי, על הנושא הזה של המכרז

משה גפני:  היות ואנחנו עוסקים בריחות אז זה לא מריח טוב

משה גפני:  דרכה של ועדת הכספים היא להיכנס לפרטים, לכן אנחנו ניכנס

משה גפני:  אני מבקש מהמשרד להגנת הסביבה וממשרד האוצר לבחון את הדברים מחדש

משה גפני:  הכנסת תשים את עינה על הנושא הזה, היא לא תהיה פאסיבית, היא לא תעמוד מהצד

משה גפני:  יעקב אשר ייכנס לעניין הסביבתי ואנחנו לנושא של המכרז, לנושא של התקצוב, כי הרי יצא כסף שאף אחד לא מבין למה

משה גפני:  יכול להיות שיתברר שהכל בסדר, אבל מאוד יכול להיות שזה לא בסדר ויצטרכו לשנות קונספציה

משה גפני:  אני מבקש ממך, אדוני ראש העיר, שתהיה בקשר עם המשרד להגנת הסביבה ועם משרד האוצר

משה גפני:  יש אמנם עתירה שתתברר, אבל עם כל הכבוד לבית המשפט גם לנו יש עניין

משה גפני:  לנו יש את העמדות הציבוריות שהן לא תמיד העמדות המשפטיות אלא העמדות של התושב, של האישה, של הגבר, של הילד שגרים שם ופתאום קמה להם ארובה ליד הבית

משה גפני:  יתחילו להסביר להם ולהראות להם טבלאות שזה לא מפריע, אבל זה עוד איך מפריע

משה גפני:       אני מודה לכם על ההשתתפות