ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 2, 2022-11-28 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אני מקדם בברכה את פרופ' אמיר ירון, נגיד בנק ישראל, שנעתר לבקשתנו ומגיע לישיבה הראשונה של הוועדה, הוועדה הזמנית אומנם, אבל ישיבה ראשונה שאנחנו עושים, ובאמת הדברים הם דברים אקטואליים

משה גפני:      היה לנו דיאלוג, בין נגיד הבנק לביני, לגבי בנק ישראל והיחסים עם ועדת הכספים, דהיינו, היחסים עם הכנסת

משה גפני:  אני מבקש לומר ולהבהיר את מה שאמרתי לו: הוועדה כאן בראשותי עשתה את חוק בנק ישראל עם פרופ' סטנלי פישר, ואנחנו קבענו שיש עצמאות מוניטרית לבנק בוועדה המוניטרית שבה קובעים את הנושאים האלה, הנושאים הכלכליים שבנק ישראל מופקד עליהם, ואנחנו לא מתערבים בהחלטות האלה

משה גפני:       לבנק יש עצמאות מוחלטת בעניין הזה, אבל אנחנו, כמי שמפקח על הממשלה ועל הרשויות השונות, התפקיד שלנו זה לבדוק את ההשלכות של מה שקורה, ואנחנו מתבשרים לצערנו הרב שמחיר הדלק עומד לעלות בסוף השבוע, הכול עולה

משה גפני:  אנחנו גם מקיימים דיון בחלקה השני של הישיבה היום בוועדה על הנושא של החלב והמשבר בענף הזה

משה גפני:      על כל פנים, כאשר בנק ישראל מחליט להעלות את הריבית, ונימוקיו עימו, כאשר הוא מחליט להעלות את הריבית, ממילא גם הריבית על המשכנתאות עולה ויוקר המחיה בעניין הזה, במה שנראה בעיני מי שאיננו בנק ישראל, מי שאיננו הוועדה המוניטרית של בנק ישראל, נראה כאילו שזה מדרבן את יוקר המחיה, והתוצאה היא תוצאה עגומה

משה גפני:      בנק ישראל לא אשם בזה, מי שאשם בזה זה שר האוצר, שלא התמודד לחלוטין עם יוקר המחיה בכלל, לא בדירות, לא בארנונה ולא במוצרים – כל הנושאים האלה

משה גפני:  בנק ישראל ניסה כנראה לעצור את זה, ולכן הסקירה של פרופ' אמיר ירון היא מאוד חשובה וקריטית מבחינת הדיונים

משה גפני:  לאחר הסקירה שלו אנחנו כמובן נאפשר לחברי הכנסת לומר את דברם, ואם יש מהארגונים שמבקשים, אז אני אבקש להירשם, ואנחנו נאפשר את הדיון הזה

משה גפני:  פרופ' אמיר ירון, בבקשה

משה גפני:  הבמה לרשותך

אמרי רון: קודם כול, תודה, הרב גפני, בוקר טוב לוועדה, לחברי הכנסת ולשאר הנוכחים

אמרי רון:  דקה לפני שאני אתחיל בסקירה, וזאת סקירה בעיקרה, ברצוני להגיד משהו לחברי הוועדה

אמרי רון:  דרך אגב, אנחנו תמיד באים לפה בסוף דצמבר ונותנים סקירה שבסופה אנחנו גם מציגים את תקציב הבנק שכבר אושר במה שנקרא "המועצה המינהלית של בנק ישראל"

משה גפני: היות שהזכרת את זה, אני רוצה להגיד לחברי הכנסת החדשים בעיקר, שעשינו דיל בינינו לבין פרופ' סטנלי פישר

משה גפני:  היה סיכום כאן בוועדה

משה גפני:  אני לא הסכמתי שמשכורות עובדי בנק ישראל יהיו מעל לכל פיקוח

משה גפני:  היה לי איתו ויכוח ורציתי לעצור את הדיון, ואז הגענו לפשרה

משה גפני:  הפשרה היא כפי שמופיעה בחוק לגבי העובדים, והולכים אחרי זה לממשלה אם לא מגיעים לפתרון

משה גפני:  אנחנו לא מאשרים את תקציב בנק ישראל, אבל בנק ישראל חייב לדווח לנו לפני תחילת השנה

אמרי רון: לפני תחילת השנה, אחרי שזה אושר על ידי מועצה מינהלית שיש בה נציגי ציבור

אמרי רון:      קודם כול, אני רוצה לאחל לכם הצלחה בתפקידכם, כחברי כנסת ושלוחי ציבור בכלל ובוועדת הכספים בפרט

אמרי רון:  אני בטוח שגם הוותיקים שבכם מתרגשים, בין היתר משום שהם מודעים לגודל האחריות בחברות בוועדה הספציפית הזאת

אמרי רון:      ועדת הכספים היא חלק משמעותי וחשוב מהמנגנון הכלכלי של מדינת ישראל

אמרי רון:  באחריותכם להיות אמונים על חלק נכבד מההחלטות הכספיות הגדולות במשק, ומכאן חובתכם להצליח להתעמק בתהליכים השונים ולייצר שיח ענייני ומקצועי שיתמוך בהחלטות הנכונות ובחקיקה הכלכלית המיטיבה

אמרי רון:      אומר כאן, כמו שאמרתי בכל ועדת כספים וכלכלה עד כה, אנחנו בבנק ישראל נסייע ונתרום מניסיון הבנק ויכולותיו בכל תהליך בעל חשיבות כלכלית בוועדה, שיתנהל באופן ענייני, מקצועי ומכבד

אמרי רון:      אני רוצה לתת פה סקירה

אמרי רון:  אני יודע שיש נושא המשכנתאות, נושא הריביות, נושא הפיקדונות

אמרי רון:  זה נמצא בתוך המצגת

אמרי רון:  אני יודע שלא תמיד יש סבלנות לחכות

אמרי רון:  זה נמצא שם, אנחנו נגיע לזה

אמרי רון:  אני אתחיל בסקירה שקצת נותנת את הרקע

אמרי רון:      אני רוצה בשתי מילים לעבור על מה שקרה בעולם, אחרי זה איפה אנחנו בישראל מבחינת הצד הריאלי

אמרי רון:  דובר פה רבות על האינפלציה, אני כמובן ארחיב על זה

אמרי רון:       דרך אגב, יש פה את נושא יוקר המחיה

אמרי רון:  משתמשים בביטוי הזה "יוקר המחיה", וזה מושג שונה מהמילה אינפלציה, ולכן חשוב להבחין

אמרי רון:  האחד זה רמה, והשני זה שינוי מחירים

אמרי רון:  יש לנו מדינה כמו זימבאבווה לדוגמה, שרמת המחירים נמוכה, אבל יש שם אינפלציה דוהרת, לעומת מדינה כמו שוויץ, שרמת המחירים מאוד גבוהה, אבל האינפלציה מאוד נמוכה

אמרי רון:  לכן גם צריך לדייק בדברים האלה

אמרי רון:      ולבסוף, הסירה שאולי הכי קרובה אליכם, בדיוק מה שאמרתי קודם לכן – חקיקה כלכלית, הנושא של התקציב, המדיניות הפיסקלית

אמרי רון:  אני מדבר כבר שנים ארוכות על הנושא, מצד אחד, להיות אחראי  בתקציב, ומצד שני להוביל לרפורמות והשקעות, ואנחנו נגיע גם לזה

אמרי רון:      האינפלציה התחילה בין היתר משיבושים בצד ההיצע

אמרי רון:  אתם רואים בצד השמאלי עלויות שינוע שקפצו – המחיר להעביר באונייה מסין ללוס אנג'לס

אמרי רון:  אתם רואים שיש פיק שעלה מעל 10,000 דולר, אנחנו רואים את הירידה – מחירי הגז שמאוד-מאוד משפיעים על אירופה

אמרי רון:  מה שיקרה באירופה מאוד חשוב, וזה תלוי בזה ובמחירי הנפט

אמרי רון:  אנחנו רואים התמתנות מאוד גדולה במחירי הגז, אבל עדיין אתם צריכים להבין שלעומת איפה שזה היה אלה מחירים מאוד גבוהים

אמרי רון:      יש לכם תמונה בצד ימין – בכוונה הבאתי לא את תחזיות בתי ההשקעות אלא התחזיות של הבנקים, שני הבנקים המרכזיים, ארצות-הברית ואירופה – אתם רואים את השינוי בתחזיות שלהם לצמיחה על פני זמן

אמרי רון:  אתם רואים את הירידה בתחזית שלהם על פני ההחלטות

אמרי רון:  באירופה הנושא של מה יהיה היקף החורף הוא מאוד קריטי, לאן התחזית עלולה ללכת, ובצד שמאל אתם רואים את התחזיות לגבי העלאות הריבית

אמרי רון:  אתם רואים שבארצות-הברית זה סביב ה-5% ואתם רואים את אירופה, שהייתה בכלל בריבית שלילית, והתחזית כרגע מדברת על משהו מעט מתחת ל-3%

אמרי רון:      איפה אנחנו בישראל? קודם כול, אנחנו צעד אחורה

אמרי רון:  מה קרה פה עד ל-2022? בכחול אתם רואים, בצד שמאל למעלה, שמדינת ישראל צמחה יחסית באופן יפה לפני הקורונה, מעל 3%

אמרי רון:  אתם רואים את הצניחה בזמן הקורונה, את ההתכווצות, התכווצות כואבת, 2

אמרי רון: 2%, יחד עם זה בראייה בין-לאומית התכווצות מתונה, כשאני חושב שהרבה ממנה זה בעקבות פעילויות נכונות

אמרי רון:       היו הרבה בלת"מים, אבל כשעושים זום אאוט היה פה גם סיוע תקציבי, גם סיוע מוניטרי, גם סיוע בצד הבנקאי, וכמובן זה שיש לנו הייטק שיכול לעבוד מהבית – כל אלה אפשרו יחסית התכווצות מתונה ביחס לשאר העולם, ואתם רואים את הגידול הענק בשנת 2021 בירוק

אמרי רון:  למעלה אתם רואים את הגירעונות שעלו, זה חלק מהתוספת התקציבית שהייתה, אתם רואים מה קרה לשיעור התעסוקה שירד, וכרגע חזר חזרה, ואתם רואים משהו שאיך שנכנסתי לתפקיד אמרתי שהוא נכס אסטרטגי, יחס החוב-תוצר של ישראל שירד אל מתחת ל-60%, עלה בזמן הקורונה ל-73% ועכשיו יורד ויגיע כנראה לסביבות ה-63% בסוף 2022

אמרי רון:      איפה אנחנו מבחינת התוצר? הקו המקווקוו זה קו המגמה

אמרי רון:  אתם רואים מה קרה בזמן הקורונה, אבל ישראל נמצאת ארבעה רבעים מעל קו המגמה

אמרי רון:  ישראל צומחת מאוד-מאוד יפה

אמרי רון:      יש פה נתון של הלמ"ס

אמרי רון:  כאמור בשנת 2021 צמחנו ב-8

אמרי רון: 2%, ברבעון השני של 2022 צמחנו ב-7

אמרי רון: 3%, ברבעון האחרון הייתה התמתנות ל-2

אמרי רון: 1%

אמרי רון:  ואם משווים את הרבעון הזה לרבעון הקודם בשנה הקודמת אתם רואים את הצמיחה של ישראל, שיחסית היא בין הגבוהות בעולם, גם ברבעון השלישי, שבו אנחנו רואים התחלה מסוימת של התמתנות

אמרי רון:  רוב ההתמתנות באה בכיוון של הצריכה וצריכת בני קיימא

אמרי רון:      מה קורה בשוק העבודה? קודם כול נתחיל עם התעסוקה

אמרי רון:  יש את מה שנקרא "גילאי התעסוקה העיקריים", מעל גיל 25, ובצד ימין רואים בכל הגילאים

אמרי רון:  בסוף, בקצה, אתם רואים את ההתמתנות שדיברנו עליה בהחלטת הריבית הקודמת שלנו

אמרי רון:       בשקף הבא אתם רואים את כמות המשרות הפנויות, אתם רואים בקצה מעט התמתנות

אמרי רון:  בצבע הכתום רואים את כמות המובטלים, רואים את העלייה המעטה בקצה, ובצבע הכחול זה היחס בין המשרות הפנויות למובטלים

אמרי רון:  היינו ברמה מעל 1, עכשיו אנחנו ברמה של בערך 0

אמרי רון: 8, עדיין ברמה מאוד גבוהה, אבל איזה התמתנות

אמרי רון:      בשקף הבא יש את התחזית של בנק ישראל

אמרי רון:  התחזית הזאת נכונה לתקופה לפני חודשיים

אמרי רון:  אנחנו נותנים תחזית פורמלית פעם ברבעון

אמרי רון:  הפעם הבאה תהיה בתחילת ינואר

אמרי רון:  אנחנו מדברים פה על צמיחה בשנת 2022 של 6%, צמיחה בין הגבוהות בעולם, זה עלול להיות אפילו מעט מעל זה, נראה איך הריבעון הרביעי יהיה

אמרי רון:  צפינו 3% ב-2023, מודי'ס מדברים על 2%, אנחנו חושבים שזה מאוד תלוי במה יקרה בשותפות הסחר שלנו: אירופה, ארצות-הברית וכיו"ב

אמרי רון:  3%, בהינתן מה שבכוונה הראיתי לכם מה הבנקים המרכזיים מראים שהולך לקרות בחו"ל

אמרי רון:  באופן יחסי זה מעט מתחת למגמה של ישראל, אבל זה עדיין צמיחה יפה ביחס לנושא הזה

אמרי רון:      ההייטק – למה אני מתעכב על ההייטק? ההייטק הוא קטר במדינת ישראל

אמרי רון:  אני אראה לכם שקף שבו ב-2001, כשהדוט-קום נפגע, מדינת ישראל נפגעה הכי הרבה, יותר מאשר בקורונה

משה גפני: מה שאמרת עד עכשיו זה שהכלכלה כאן חזקה לעומת העולם

אמרי רון: קודם כול היא חזקה באופן אבסולוטי - - -     

משה גפני: כשאני מתראיין ואני אומר את זה, אז צוחקים, אומרים - - -     

אמרי רון: אתה רואה מה שחברות הדירוג אומרות

משה גפני: אני חושב שזה נכון

אמרי רון: הג'וב שלנו יהיה להוריד את האינפלציה עם מזעור מינימלי

ינון אזולאי: רק לגבי שיעורי האבטלה, ב-2023 הוא יעלה ל-3

ינון אזולאי: 5%

ינון אזולאי:  למה?     

אמרי רון: קודם כול, שלום, ינון, טוב לראות אותך

אמרי רון:  אין ספק שתהיה פה איזה האטה, גם אם היא נובעת לחלוטין מזה שבאירופה לדוגמה, אם יהיה חורף קשה, מדובר על צמיחה שלילית בגרמניה ובאיטליה

אמרי רון:  כרגע נראה שהם אגרו באופן מקסימלי את נושא האנרגיה, אבל זה יהיה מאוד-מאוד תלוי בחורף

אמרי רון:  שם הם מדברים בין היתר על מגבלת חימום בבתים וכיו"ב

אמרי רון:  הן שותפות סחר מרכזיות של ישראל, ותלוי מה יקרה בארצות-הברית

אמרי רון:  בכל מקרה תהיה פה איזה האטה, וההאטה הזאת תלווה גם - - -     

ולדימיר בליאק: אבל זאת השפעה חיצונית, יש משהו פנימי שגם יכול להשפיע על זה?     

אמרי רון: אנחנו נגיע לזה

מיכאל ביטון: הירידה ביחס חוב-תוצר היא לפי עיקרון שקבעתם בתפיסה רב-שנתית או שאתם יודעים כבר מה יהיה תקציב המדינה וההוצאות שלו?     

אמרי רון: זו שאלה מצוינת, חבר הכנסת ביטון

אמרי רון:  לגבי 2022 אנחנו כבר בקצה, אנחנו יודעים פחות או יותר מה יהיו ההוצאות ומה יהיו ההכנסות

אמרי רון:  לגבי 2023 יש לנו הנחות מסוימות שמגולמות בתחזית הזאת, ואנחנו בוודאי לא יודעים מה יהיה התקציב

אמרי רון:  יש לנו הנחות מסוימות ביחס לכלל ההוצאה ולהתחייבויות שקיימות כבר ב-pipeline, ואנחנו מכניסים אותן בפנים, אבל בוודאי יש אי-ודאות מאוד גדולה ביחס לנושא התקציב ב-2023, וזה אחד הדברים שמאוד-מאוד מאתגרים אותנו

אמרי רון:  אני אגיע לנושא השכר ולנושא התקציב

אמרי רון:  אני חושב שהוא קריטי בעיקר בקונטקסט של הוועדה

רונן צור: גם בנושא התוצר יש סימן שאלה, שהוא לא הולך לרדת

אמרי רון: אנחנו לא חיים פה באיים נפרדים, הדברים האלה מתחברים

רונן צור: ביחס חוב-תוצר, גם כשהתוצר יורד יש לו השפעה גם ככה

אמרי רון: נכון

אמרי רון:  המסר פה שהקטר הזה הוא מאוד חשוב

אמרי רון:      תראו את הגיוסים

אמרי רון:  פה רואים את הגיוס של ההון כאחוז מהתמ"ג

אמרי רון:  בצבע הכחול אתם רואים את ישראל, מדינת הייטק

אמרי רון:  תראו את ארצות-הברית, שזו גם מדינה עם הרבה הייטק, כ-1% מהתוצר

אמרי רון:  בכוונה הבאתי את הגיוסים בצד ימין על פני החודשים

אמרי רון:  אתם קוראים בעיתונים הרבה דברים, ותהיה פגיעה בהייטק, אבל אם אתם מסתכלים על הגיוסים בשנה הנוכחית, שהם בצבע האדום, הם עדיין מעל שנת 2020

אמרי רון:  הם מתחת ל-2021, אבל בקצה אתם עדיין רואים איזו עלייה

אמרי רון:      הדבר היותר חשוב לגבי ההייטק זה איך הוא היום לעומת איפה שהוא היה בשנת 2021

אמרי רון:  ההייטק בשנת 2001 היה מאוד מרוכז בטלקומוניקציה, בחברות ללא מוצר

אמרי רון:  אתם רואים פה שהיום התחום הזה הרבה יותר מבוזר: סייבר, מד-טק, אגריטק, הרבה-הרבה תחומים, ולכן אנחנו מעריכים שלמרות שתהיה שם פגיעה, ותהיה פגיעה מסוימת, וכבר אנחנו רואים חלק ממנה, לתחום הזה יש יותר עמידות מהפעם הקודמת

אמרי רון:      שער חליפין – אני רוצה להצביע על שני דברים

אמרי רון:  בצבע הכתום אתם רואים את השקל-דולר, ובהחלט ביחס לתחילת השנה היה שם פיחות מסוים

אמרי רון:  הדולר התחזק בכל העולם, אבל אם אנחנו מסתכלים על הסל, הסל של כל המטבעות שישראל סוחרת איתם, אתם רואים שהוא פחות או יותר יציב

אמרי רון:      הייצוא והייבוא – אתם רואים שהייצוא מאוד-מאוד גבוה בתחום השירותים, גם בתחום הסחורות

אמרי רון:  למרות מה שאתם שומעים, עדיין אנחנו ברמה מאוד גבוהה, ובצד ימין אתם רואים את היבוא שהוא עדיין ברמות מאוד גבוהות, דהיינו, הכוחות הפונדומנטלים, שגם אמורים להשפיע בהמשך על שער חליפין עדיין קיימים, גם בצד של התוצר וגם בצד של שער החליפין

אמרי רון:  אתם רואים את העודף בחשבון השוטף

אמרי רון:  נכון שיש ירידה בקצה של השקעות ישירות, אבל בסך הכול אנחנו עדיין רואים את הנושא הזה

אמרי רון:      יש פה ארבעה נושאים כלכליים: יחס חוב-תוצר, רכישות אג"ח, שיעור אבטלה וצמיחה

אמרי רון:  ובכל קטגוריה יש את שלושת האירועים הגדולים שקרו פה: דוט-קום, המשבר של 2008 והקורונה

אמרי רון:  אני רוצה להראות לכם דווקא את צד שמאל, שיחס חוב-תוצר לא השתנה בדוט-קום

אמרי רון:  הצבע כחול זה יחס חוב-תוצר לפני אירוע הדוט-קום או 2008, והצבע הכתום איפה שזה שנה לאחר מכן, ואתם רואים שאין הבדל

אמרי רון:  אתם רואים את ההבדל בקורונה, הוא מבטא בעיקרו את מה שנקרא "קופסאות קורונה", אתם רואים את ההבדל באבטלה שקפצה בקורונה

אמרי רון:  לא היה שינוי גדול באבטלה באירועים האלה, אבל לעומת זאת אתם רואים שהתוצר לנפש ירד בעיקר בזמן הדוט-קום, ב-2001, הייתה שם גם האינתיפאדה, אז צריך להביא גם את זה בחשבון

אמרי רון:  וזאת אחת הסיבות שהרחבתי על ההייטק, כדי לומר שתהיה פגיעה, אבל אנחנו מאמינים שיש פה עמידות גבוהה יותר

אמרי רון:      אם כבר מדברים על מה שהיה בקורונה, בבנק ישראל לנו יש שלושה כובעים, לאלה מכם שחדשים פה: יש לנו את הצד של מדיניות מוניטרית ויציבות פיננסית, זה הכובע הקלסי של בנק מרכזי, יש את הצד של פיקוח על הבנקים, ויש את הצד של ייעוץ כלכלי לממשלה, שכמעט אין אותו בשום מקום אחר

אמרי רון:      אני אתחיל דווקא בצד של ייעוץ כלכלי

אמרי רון:  אני חושב שבקורונה היה הכרח לתת סיוע פיסקלי, כי אין מה לעשות, הממשלה היא זאת שעשתה סגרים, ולבנק ישראל הייתה פה תרומה מרכזית יחד עם האוצר בבניית קופסאות הקורונה ובהבניית התבנית השונה לעומת שני האירועים הקודמים שהראיתי לכם בשקף הקודם

אמרי רון:      בצד של מדיניות מוניטרית – אתם לא זוכרים את זה, אני זוכר את זה – לגבי מרץ 2020, אנשים פדו קרנות, הקרנות מכרו אג"ח ממשלתי, המוסדיים גם מכרו אג"ח ממשלתי כדי לשלם על ההפסדים שלהם בדולרים – הם היו זקוקים לדולרים – בנק ישראל נכנס וייצב את העסק

אמרי רון:      רבותיי, הכאב הכי גדול שיש זה כשאירוע כלכלי מתחבר עם אירוע פיננסי

אמרי רון:  מי שמעוניין לשמוע השנה, שייכנס ליוטיוב של פרס הנובל השנה, נתנו פרס נובל בכלכלה על משברים פיננסיים

אמרי רון:  שם במפורש מדובר על כך שכאשר יש משברים פיננסיים ומערכות פיננסיות נופלות, כל הקשרים הפיננסיים נעלמים, ולכן המשבר מתארך ונהיה כואב יותר

אמרי רון:      קודם כול היה פה אירוע בריאותי, שהפך לאירוע כלכלי, ומנענו ממנו להיות אירוע פיננסי, וזה הדבר החשוב

אמרי רון:  ולאחר מכן נעשו פה הרבה מאוד צעדים, מרכישת אג"ח ממשלתי בהיקפים של 85 מיליארד כדי לייצב את הריביות

אמרי רון:  כדי לתת קנה מידה, ב-2008 בנק ישראל, בראשותו של סטנלי פישר, קנה 15 מיליארד, הפחתנו את הריבית, אבל היא הייתה מאוד נמוכה, נתנו לבנקים הלוואות בריבית נמוכה, בתנאי שהם יראו לנו שהם נותנים הלוואות לעסקים זעירים וקטנים, וגם הייתה לנו התערבות בתחום המט"ח בסוף 2020, תחילת 2021

משה גפני: גם אנחנו התערבנו בזה מאוד-מאוד

אמרי רון: אני רוצה להזכיר לכם שאז האינפלציה הייתה שלילית, האבטלה הייתה דו-ספרתית

אמרי רון:  בואו נגיע לאינפלציה, שזה אולי הנושא המרכזי היום

משה גפני: תעבור לאינפלציה, השכר ויוקר המחייה

אמרי רון: האינפלציה, כמו שאתם רואים פה, הגרף בכחול מראה את האינפלציה בישראל

אמרי רון:  האינפלציה בישראל נכון להיום היא 5

אמרי רון: 1%

אמרי רון:  הקו המקווקוו האדום למטה זה העשירון התחתון של האינפלציה ב-OECD, הקו הירוק זה ארצות-הברית, האדום הסולידי זה החציון והאפור זה 25%-75%

אמרי רון:      בישראל אנחנו מעל היעד, שהוא 1 ל-3%, ולכן אנחנו נחושים

אמרי רון:  אני אדבר למה כל כך חשוב להיאבק באינפלציה, לכל מי שחושב שאפשר להשאיר את זה כך

אמרי רון:  עם זאת, בפרספקטיבה של מה שקורה בעולם אנחנו עדיין במצב טוב, ואנחנו דואגים שנישמר במצב טוב

אמרי רון:      אם אנחנו מוציאים את מה שנקרא "מזון ואנרגיה" – ובהחלט על ידי חוזה האנרגיה אנחנו לא חשופים למה שקרה באירופה – אתם רואים שאנחנו עדיין ב-25% התחתון, אבל יש שם כבר צפיפות יותר גדולה בינינו לבין ארצות-הברית והחציון של ה-OECD – אתם רואים את התרומה השונה של סעיף האנרגיה

אמרי רון:  נכון שחלק מהמדדים עוד עלולים לעלות, אבל אתם רואים את התרומה של האנרגיה במדינות אחרות

אמרי רון:      למרות שאמרתי שהאינפלציה התחילה בתחום ההיצע, אתם רואים שהיא התחילה לזוז ממדד השכירים – זו האינפלציה בחו"ל – בצד שמאל אתם רואים את מדד הבלתי שכירים – זה כמו הדברים שפחות מושפעים משער חליפין – ואנחנו רואים גם שם כבר אינפלציה גבוהה

אמרי רון:  היא התקבעה בהרבה מקומות במשק הישראלי

אמרי רון:  יש לי פה שקף שמראה שמעל 70% מסעיפי המדד הם כבר מעל 3%

אמרי רון:  מעל 50% זה מעל 5%

אמרי רון:  זו אינפלציה שכבר לא מסתובבת רק בגלל מה שהגיע מחו"ל, ולכן אנחנו חייבים להתמודד עם זה

משה גפני: מה ההסבר של זה?     

אמרי רון: בנקים מרכזיים והעלאות ריבית אמורים למתן את הביקושים ובכך למתן את האינפלציה, אבל גם כשהאינפלציה מתחילה להגיע מצד ההיצע, כפי שהרבה מזה הגיע מהעולם, מתחילות להיות השפעות שאנחנו קוראים להן "השפעות מסדר שני", אנשים מתחילים לדרוש שכר, יש העלאות מחירים של כל מיני יצרנים, וזה מתחיל להתפשט לעוד אזורים במשק, וזה מה שאנחנו רואים

אמרי רון:      בצד שמאל השקף מראה את הציפיות לאינפלציה – זה לא בנק ישראל, אבל אנחנו לא רחוקים משם

אמרי רון:  אלה ציפיות של 14 חזאים מקצועיים בתחום – אתם רואים שהאינפלציה, למרות שהיא ב-5

אמרי רון: 1, כנראה בכמה החודשים הקרובים היא עוד עלולה אפילו לעלות מעט, אבל אנחנו לא מסתכלים על מדד כזה או אחר – ראיתם שלפני כמה מדדים הייתה הפתעה כלפי מטה, הפעם הייתה הפתעה כלפי מעלה – אנחנו מסתכלים על זה ברמה תהליכית

אמרי רון:  זה מה שחשוב

אמרי רון:       אנחנו רואים את האינפלציה יורדת לקראת סוף הרבעון הראשון ויורדת בצורה הרבה יותר חזקה ברבעון השני ואל תוך הקיץ, כל עוד לא יהיו זעזועים נוספים

אמרי רון:  ברור לנו שמה שקרה עם אוקראינה-רוסיה טרף את הקלפים, היינו מעדיפים שכל התהליכים יהיו הרבה יותר הדרגתיים, זה חייב אותנו להאיץ את זה

אמרי רון:  בצד ימין אלה הציפיות לאינפלציה שנגזרות משוק ההון, ההשוואה בין אגרות חוב צמודות ולא צמודות

ולדימיר בליאק: למה באוגוסט 2023 המגמה משתנה?     

אמרי רון: היא לא משתנה

אמרי רון:  צריך להבין שיש מדדים שנכנסים ויוצאים, וזה קצת משפיע

אמרי רון:  באופן כללי אנחנו רואים את האינפלציה חוזרת מעל 2, אבל בטווח היעד

יבגני סובה: אני שומע פה דאגה

יבגני סובה:  אתה משווה פה נתון, בלי קשר לאנרגיה, וזה מאוד מדאיג, אני לפחות שמעתי את הדאגה הזאת

יבגני סובה:  בהנחה שבישראל אנחנו לא תלויים בעלייה במחיר הגז, וזה מה שאני מבין מדבריך, עדיין אתה מודאג מרמת האינפלציה שהיא כבר מעל 5%

יבגני סובה:  כשאני מסתכל על הגרף הזה, אני רואה במדינות שכן יש דאגה ממחיר הגז, כמו גרמניה, ששם מחיר הגז קפץ כמעט פי חמישה, זה עדיין מגיע לרמה של 10%, אז המשמעות היא שתהליכים עמוקים יותר צריכים להדאיג יותר מאשר בגרמניה, כי מחר הגז חוזר למחיר נורמלי, אנחנו נישאר עם 5%

יבגני סובה:  זה מה שאני מבין מדבריך

אמרי רון: מה שרציתי להגיד באופן כללי: דבר אחד, האינפלציה פה, כמו שאתה רואה, זה איפה שאנחנו נמצאים לעומת שאר העולם

אמרי רון:  אתם רואים פה מדינה-מדינה

אמרי רון:  עם זאת, אתה צודק, הסיבה שאנחנו מעלים את הריבית, תהליך העלאת הריבית זה משהו שלוקח לו זמן כדי שהוא ירסן את האינפלציה

אמרי רון:  צריכים להיות פה סבלניים, צריך להבין את זה, לכן אני לא מדבר איתך על מה יקרה בחודש הבא, אלא מה יקרה בקיץ

אמרי רון:  לא סתם אמרתי, ב-70% מהמדד אנחנו רואים את זה כבר מעל 3%, ולכן מאוד מאוד חשוב להתמודד עם הנושא של האינפלציה

אמרי רון:  אי-יציבות מחירים זה אי-יציבות כלכלית

משה גפני: לא מעלים את זה מהר מדי?     

אמרי רון: הינה, אנחנו מגיעים לשיח

אמרי רון:  קודם כול, אני רוצה להראות לך

אמרי רון:  יש פה שקף שאולי קצת קשה להבנה, אבל אני בכל זאת אסביר

אמרי רון:  בשקף הזה יש אינפלציה במספר רב של מדינות

אמרי רון:  ההבדל בין סגול לאפור זה מדינות שבהן הייתה גם רכישה של אג"ח ממשלתי על ידי הבנק המרכזי, שזאת עוד דרך שבה גורמים להרחבה מוניטרית, וכשמפסיקים את זה, זה חלק מהצמצום

אמרי רון:  מה שאתם רואים בכתום זה היעד של הבנק המרכזי

אמרי רון:  זה או יעד, או טווח, או נקודה

אמרי רון:  מה שאתם רואים בלבן זה הריבית

אמרי רון:  הנקודה הכחולה זה העלאות הריבית ב-15 החודשים האחרונים

אמרי רון:  והמעוין הירוק זו רמת האינפלציה שבה הבנק המרכזי החל להעלות את הריבית

אמרי רון:       קודם כול, אתם רואים איפה אנחנו

אמרי רון:  אנחנו מצד אחד נחושים, עבדנו מהר מספיק ביחס לסטייה מהאינפלציה, ועדיין לוקח לזה זמן

אמרי רון:  אפשר לראות מה קרה בארצות-הברית או מה קורה באירופה

אמרי רון:  ונכון, אתה צודק, הם חשופים לאנרגיה בצורה הרבה יותר רחבה, אבל אתם רואים שהם החלו להעלות את הריבית בשלב הרבה-הרבה יותר מאוחר

אמרי רון:       דרך אגב, כל מה שהראיתי לכם בשקף הזה על הפעולות שעשינו בזמן הקורונה: ההלוואות המיוחדות, המט"ח, קניית האג"ח הממשלתי, שזה חלק מההרחבה, מוד'יס במפורש כתבו על בנק ישראל עכשיו, קודם כול על העצמאות, והדבר השני על הגמישות הניהולית שלנו, שאנחנו כבר החלנו את הצמצום המוניטרי עוד לפני העלאת הריבית

אמרי רון:  הרבה-הרבה לפני האמריקנים הפסקנו את קניית האג"ח הממשלתי

אמרי רון:      כבוד הרב, אני מנסה לענות לך, הצמצום המוניטרי כולל לא רק את הריבית, הוא כולל את כל התהליכים האלה

אמרי רון:  קודם כול, להוציא את הדברים האלה

אמרי רון:  ואת זה אנחנו זיהינו כבר במאי 2021, כשהמשק הוא במצב טוב, והתחלנו לעשות את הצעדים האלה

משה גפני: השאלה שלי הייתה, למה כל כך מהר?     

אמרי רון: כי כשאתה נמצא באינפלציה כמו שדובר פה, ב-5%, וכמו שאמרתי, כשאתה רואה שאוקראינה-רוסיה בהחלט הוסיפו שמן למדורת האינפלציה, אין מה לעשות

אמרי רון:  אנחנו מודעים לכאב, אנחנו מתכללים את זה כל הזמן

אמרי רון:  יש לנו, כבוד הרב, נתונים מהפיקוח על הבנקים, יש לנו את מאגר נתוני האשראי, יש לנו את כל המשכנתאות, ואנחנו מודעים לזה

אמרי רון:  עם זאת, חייבים להבין, אם לא נמגר את האינפלציה – האינפלציה היא תהליכית – אם היא תתחיל להתקבע בסביבות ה-5% – במצב של 2%-3%, אנשים עוברים לסדר היום על זה – ברגע שמגיעים לסביבה הזאת, אנשים מתחילים לחשוב על זה, הם עוברים ממצב שנקרא בספרות "inattention" ל-"attention"

אמרי רון:  זה בצד של היצרנים, זה בא בצד של הצרכנים, זה בכל אספקט, ואז מתחילות ספירלות של אינפלציה, ואז האינפלציה עלולה לעלות

אמרי רון:  ולכן מאוד מאוד חשוב פה לזוז בזמן

אמרי רון:  והתזמון הזה שאני מראה לכם, מצד אחד יש פה מדינות בצד שמאל, כבוד הרב, שהעלו הרבה-הרבה את הריבית לפני האמריקנים, ואתה רואה שהאינפלציה שלהם היא דו-ספרתית וריבית דו-ספרתית, וחלק מזה כי אין ברירה, הן מדינות קטנות, הן צריכות שלא יברח להם קפיטל, אבל גם כשאתה מעלה את הריבית הרבה לפני הסנכרון הכללי בעולם, אתה לא בהכרח כל כך אפקטיבי

משה גפני: צריך לראות את התמונה הכוללת: יוקר המחייה והשכר – כל הנתונים האלה

אמרי רון: יש הבדל גדול אחד, ולכן אנחנו לא בהכרח עובדים אחד לאחד עם מה שקורה בעולם

אמרי רון:  בארצות-הברית, המשכנתאות, הרבה מהן, הן רק בריבית קבועה, ולכן כשהבנק שם מעלה את הריבית, למרות ששוק הדיור שם כבר התמתן, היא משפיעה בעיקר על מי שהולך לרכוש דירה

אמרי רון:  בישראל יש לך מנעד רחב של משכנתאות, כולל כאלה שצמודות למדד

אמרי רון:  אני רוצה להסביר, אם לא נילחם באינפלציה, הרכיב הזה מיד יעלה במשכנתאות

אמרי רון:  הרכיב הזה לא פחות יפגע, הוא יגדיל את הקרן אחד לאחד, איך שהאינפלציה תעלה

אמרי רון:  מעבר לזה, הוא כמובן משפיע מידית

אמרי רון:  לכן אנחנו בוחנים מה קורה בעולם ומה נכון לישראל

אמרי רון:      השכר במשק – למה אני נכנס לנושא הזה? כי בספרות יש משהו שמחבר בין שכר ובין אינפלציה

אמרי רון:  זה נקרא "ספירלת השכר"

אמרי רון:  פה אני רוצה לתת את הרקע

אמרי רון:  קודם כול, אתם רואים בכחול את השכר הנומינלי בישראל, את קו המגמה

אמרי רון:  זה דבר ראשון

אמרי רון:  מתחת לזה אתם רואים את השכר הריאלי לעומת קו המגמה

אמרי רון:  הוא פחות או יותר בקו המגמה

אמרי רון:  אבל אם מתחילים לחשוף את הסקטורים השונים: הייטק, מגזר עסקי שהוא לא הייטק ומגזר ציבורי, אז אתם רואים דברים קצת שונים

אמרי רון:  אתם רואים שההייטק במעוין הכחול בקצה זה איפה שקו המגמה היה אמור להיות לפי מגמת ההייטק, ואתם רואים שהשכר בהייטק עלה בצורה מאוד גבוהה ביחס למגמתו

אמרי רון:  לעומת זאת, שער המגזר הפרטי לא עלה בצורה דרמטית מעל מגמתו, אבל עלה

אמרי רון:  לעומת זאת, המגזר הציבורי הוא אפילו טיפה מתחת למגמתו, בוודאי שמבחינה ריאלית הוא מתחת למגמה

אמרי רון:      אני רוצה לומר כמה דברים, כי זה יגיע לפה גם בנושא התקציב, וזה מתחבר לעלומות האינפלציה

אמרי רון:  ידוע לכולם שעם הקמת הממשלה צפויים להתחדש מרבית הסכמי השכר במרבית המגזר הציבורי

אמרי רון:  ההסכמים הללו מגיעים לאחר שבשנים האחרונות נוצר פער בין עליית השכר במגזר העסקי, גם ללא ההייטק, זה שהראיתי לכם שעלה, לבין עלייה מתונה יותר במגזר הציבורי

אמרי רון:  הסכמי השכר האלה יכסו את השנים של 2020 ל-2022, שבהן חידוש ההסכמים נדחה, וסביר להניח שהם גם יכסו מספר שנים קדימה

אמרי רון:       בהקשר הזה חשוב לשים לב שהאינפלציה הממוצעת מ-2020 ל-2022 הייתה בסביבות ה-2%, למרות ה-5

אמרי רון: 1 שאנחנו נמצאים בו, למרות נתון הקצה הגבוה הזה

אמרי רון:  בנוסף, הציפיות קדימה, כפי שהראיתי לכם, הן להתמתנות לעבר מרכז היעד

אמרי רון:  חשוב שנתון הקצה הזה לא יהווה את העוגן להסכמים בראייה קדימה

אמרי רון:      הספרות הכלכלית, אם היא תיאורטית או אמפירית, מראה קשר בין השכר והאינפלציה

אמרי רון:  בתקופות שבהן האינפלציה גבוהה, עליית שכר שאינה מווסתת עלולה להוביל לספירלה שבה המחירים והשכר גדלים בקצב מהיר, ויציבות המחירים מתרחקת

אמרי רון:  המבוגרים שבינינו, ואני מחשיב כך את עצמי, וגם את כבוד הרב, יזכרו כיצד מנגנוני ההצמדה הקשיחים שפכו שמן על מדורות ההיפר אינפלציה שהייתה פה בשנות ה-80

אמרי רון:  חשוב שהסכמי השכר לא יכללו הרחבה ניכרת בשנה הקרובה, הן ברכיב הרטרואקטיבי והן בבסיס השכר לשנים הבאות

אמרי רון:      חשוב לי לציין שאנחנו לא מתעלמים מהצורך לייצר פיצוי עבור עובדי המגזר הציבורי ששכרם נשחק, אנחנו מבקשים לעשות את זה בשום שכל, בצורה שלא תאיץ את האינפלציה בהמשך

אמרי רון:  לדוגמה, אפשר לייצר מנגנוני פיצוי מבלי לייצר מנגנוני הצמדה קשיחים, שעלולים להשפיע לרעה על האינפלציה

אמרי רון:  שתי דוגמאות: דרך אחת היא לקבוע מראש הסכם לטווח קצר, שיכלול התייחסות לתקופה הקצרה, ופיצוי מתון על התקופה שחלפה מפקיעת ההסכם הקודם

ינון אזולאי: מה זה הטווח הקצר?     

אמרי רון: מ-2020 עד 2022

אמרי רון:  תוך הסכמה לדון בהסכם לטווח ארוך יותר בתחילת 2024

ינון אזולאי: אתה לא חושש מאי-יציבות? כשאתה נותן לאורך זמן קצר יש יציבות - - -     

אמרי רון: אני אומר שב-2024 גם אצלנו וגם בעולם מניחים שסוגיית האינפלציה, סוגיית האנרגיה, הדברים יתבהרו ויהיה יותר קל לעבור להסכם ארוך טווח

אמרי רון:  האופציה השנייה היא לחתום על הסכם לטווח ארוך יותר, תוך הפנמה של תמונת האינפלציה הצפויה, שהיא מתמתנת, ההיסטורית שבממוצע היא 2%, וחשוב לא פחות לפרוס את התשלומים, לרבות הרכיב הרטרואקטיבי באופן הדרגתי

אמרי רון:  אני בטוח שהממונים באוצר וכיו"ב יודעים את כל זה, אבל חשוב לי שגם אתם תהיו שם

יבגני סובה: לא אמרת במדויק

יבגני סובה:  זו ועדת הכספים

יבגני סובה:  דבר לעניין, שוטרים, מורים

יבגני סובה:  אתה כאילו רומז ולא מדבר לעניין

יבגני סובה:  מה החששות שלך, מהסכם שכר עם המורים, מהשוטרים שהולכים עכשיו לבקש תוספת? אנחנו לא צריכים פה רמיזות, אדוני הנגיד

אמרי רון: קודם כול, אני חושב שדיברתי על כל המגזר הציבורי, והוא כולל גם את הגופים שאתה דיברת עליהם

אמרי רון:  אתם בתור "השוטר של ועדת הכספים", אני רוצה לומר לכם במפורש שלהסכמים רחבים מדי תהיה פגיעה בסופו של עניין באינפלציה, ואפשר למצוא את העמק השווה

משה גפני: זה לא החלטה שלו

אמרי רון: זו לא החלטה שלי

משה גפני: זו החלטה שלנו

משה גפני:  אנחנו צריכים להחליט אם אנחנו רוצים מורים או לא רוצים

יבגני סובה: קודם כול, נחתם הסכם עם המורים, אז זה גם מחייב קיצוץ מן הסתם

יבגני סובה:  אתה לא יכול בעוד שנתיים להחזיר את המשכורות ולהגיד: אנחנו דאגנו למצוינות של המורים, ואתה אומר שבעוד שנתיים נחזור לשכר שהיה

אמרי רון: לא אמרתי לך לחזור

יבגני סובה: אני אמרתי

משה גפני: מה שאמרת אינו רלוונטי לסקירה שלו מעבר לעובדה שהוא מייעץ

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, זה רלוונטי לתחזית של הצמיחה והאינפלציה

יבגני סובה:  הנגיד חושש ובצדק, שאם יהיו עכשיו הסכמי שכר בתקציב המתגבש או בהסכמים הקואליציוניים שמתגבשים, יוסיפו הרבה כסף, כשבסופו של דבר כל הפעילות שלו כרגע להוריד את האינפלציה תלך לטמיון, כי אין טעם

יבגני סובה:  אני גם בעד להוסיף לשוטרים, אבל יוסיפו עכשיו כסף לשוטרים, ובסוף לא יהיה - - -     

קריאות: - - -     

ניסים ואטורי: אני אתרגם לך את מר סובה, חברי – זה כואב שהפסידו בבחירות

יבגני סובה: מה זה קשור לבחירות? לא דיברתי פוליטיקה

יבגני סובה:  אני רציתי דברים קצת יותר מדויקים, אבל אמרת שזה לא ענייננו

יבגני סובה:  סבבה, אין בעיה

אמרי רון: סלח לי, הייתי מאוד מדויק, והגעתי לרמת פירוט, אפילו איך לפעול

נעמה לזימי: משפט אחד אני רוצה להוסיף בשם ההגינות

נעמה לזימי:  השיח הזה מנותק מהמשבר החמור שיש בכל המקצועות החיוניים במשק, בטח במגזר הציבורי

נעמה לזימי:      שחיקת השכר – כמובן עסקתי בזה כל השנה האחרונה עם שכר המינימום, אני מסכימה, אבל בכבוד, 5,000 נהגים, 4,000 שוטרים, 11,000 עובדי הוראה ומורות, עם כל הכבוד צריך להתמודד גם עם זה

נעמה לזימי:  הסכמים דלים ורזים לא ישנו את מצב המשק ותת-ההעסקה במקצועות האלה, והענפים האלה קורסים

משה גפני: נעמה, את תיכף מדברת

משה גפני:  בבקשה, יוקר המחיה

אמרי רון: דיברנו על אינפלציה, אנחנו רוצים לדבר על יוקר המחיה

ינון אזולאי: אני רואה שהקמפיין של ש"ס עבד עליך חזק

ינון אזולאי:  יוקר המחיה של ש"ס – הקמפיין שלנו עבד אצלך חזק

משה גפני: ש"ס עבדה עליי חזק, זה לא קשור ליוקר המחיה

אמרי רון: כפי שאמרתי, יוקר המחיה זה לא מונח שהוא אחד לאחד עם האינפלציה, זה על רמת מחירים

אמרי רון:  אתם רואים פה את הטבלה, היא מנורמלת לכמה דברים

אמרי רון:  רמת המחירים בישראל יש בה רמה גבוהה, והיא בעיקר ממוקדת בעיניי בשלושה תחומים

אמרי רון:  קודם כול, יש אי-שוויון לא מבוטל בישראל

אמרי רון:  דיברנו על זה, כבוד הרב

אמרי רון:  יש לך פה מדד מסוים

אמרי רון:  דיברנו על האינפלציה שהיא קודם כול פוגעת בשכבות החלשות, ואולי נחזור לזה

אמרי רון:  באופן כללי יש פה אי שוויון גדול

אמרי רון:      מבחינתי יש שלושה תחומים שאני חוזר עליהם מספר פעמים: האחד זה תחום הדיור

אמרי רון:  ואתם רואים פה את המחיר למ"ר לעומת משכורת נטו, אתם רואים איפה ישראל נמצאת; תחום התחבורה

אמרי רון:  אתם רואים את רמת התחבורה לעומת התוצר לנפש ורמת המחירים

אמרי רון:  אתם רואים שישראל היא הרבה מעבר לקו המגמה; הנושא השלישי זה מחירי מוצרי הצריכה בהשוואה בין-לאומית

אמרי רון:  אפשר לעשות כל מיני השוואות, תקנונים, אבל בגדול אתם רואים פה, זה גם מפורט לתתי-סעיפים, היו פה מספר מהלכים של תקינה בין-לאומית, הורדת מכסים, גם לתהליכים הללו לוקח זמן לבוא לידי ביטוי

אמרי רון:  הם מאוד מאוד חשובים

אמרי רון:      צריך להבין שלפתרון הזה, כבוד הרב, זה לא בצד הריבית, זה בעיקר בצד של רפורמות

אמרי רון:  לרפורמות האלה לוקח זמן לתת ביטוי

אמרי רון:  ופה צריך לעשות צעדים, התבטאתי בזה

אמרי רון:  בתחום הדיור הייתה פה השנה הגדלה של התחלות בנייה ל-75,000, אנחנו חייבים לוודא שתמשיך להיות תנופה, יש פה ילודה גבוהה

אמרי רון:  צריך להמשיך בזה ואפילו להגדיל את התחלות הבנייה, לפשט את כל התהליך

מיכאל ביטון: זה לא תרתי דסתרי? העלאת ריבית מקטינה את הביקושים, ואתה מדבר על הגדלה

משה גפני: מיכאל, אני רוצה שהנגיד יסיים

אמרי רון: חבר הכנסת ביטון, אני מדבר על תהליך ארוך טווח, שבו אם אנחנו רוצים לראות התייצבות של מחירים, הציבור צריך להבין ולראות שהגידול בהתחלות בנייה שראינו השנה הוא לא משהו חד-פעמי, הוא לא בליפ

משה גפני: פרופ' ירון, אני מבקש סיכום, סיכום של הדברים שלך

משה גפני:  אני רוצה לאפשר לחברים

אמרי רון: אני אקח עוד כמה דקות, וזה בצד הפיסקלי

אמרי רון:  רבותיי, מדינת ישראל צומחת יפה

אמרי רון:  דיברנו על הקטר, אבל יש פערים מאוד גדולים

אמרי רון:  אנחנו רואים את זה בפריון הממוצע

אמרי רון:  הממוצע כמו שאתם יודעים לא משקף בהכרח הכול

אמרי רון:  הפריון בישראל לא מספיק גבוה

אמרי רון:  אתם רואים את הפערים

אמרי רון:      זה שקף מדהים בעיניי, בצד שמאל את רואים את ההבדלים בפערים של המיומנויות

אמרי רון:  מה שאתם רואים בצד שמאל למעלה, מה שנקרא "העשירון התחתון בישראל", החלשים בישראל, המיומנויות שלהם הרבה יותר נמוכות מאשר החלשים ב-OECD, ואנחנו רואים את זה לאורך כל הדרך

אמרי רון:       חסר מלאי ציבורי, כולנו מבינים את נושא התשתיות

אמרי רון:  דיברתי על תחבורה, חייבים להגדיל את נושא המטרו, תחבורה ציבורית, נת"צים וכיו"ב

אמרי רון:      הגשנו גם לך, גם לחברי הכנסת, ובעיקר לשרים ולממשלה הנכנסת, שלוש שעות לאחר כניסתה, את הספר איך לקדם את כל הנושאים האלה

אמרי רון:  אלה נושאים לטווח ארוך, צריך פה סבלנות, והם בעיקר מדברים על שיפור תשתיות תחבורה, שיפור מערכת החינוך וטיוב הרגולציה, שחלקה נעשה, הגברת התחרות ושיפור המערכת הפיננסית

אמרי רון:  כדי לעשות את זה, רבותיי, בעיקר סעיף אחד, הנושא של מטרו והנושא של כבישים כרוך בהגדלת תקציב

אמרי רון:      לנו יש בעיה, כשאין תקציב יש צורך

אמרי רון:  כשיש תקציב, כמו שהיה השנה, אין תכנונים

אמרי רון:  אנחנו צריכים לעניות דעתי לשקול ליצור קרן חוץ-תקציבית שהיא א-מחזורית, שהיא מאפשרת להשקיע בנושאים כל כך ארוכי טווח כמו מטרו ודברים אחרים, שהיא בלתי תלויה במחזור העסקים

אמרי רון:  בזה רציתי לסיים

משה גפני: עשינו את קרן האנרגיה

אמרי רון: מילה אחרונה על דברים שעשינו, ובזה אני מסיים

משה גפני: מה שעשיתם פחות חשוב

משה גפני:  אנחנו עוד ניפגש

משה גפני:  מה שמטריד אותי שאתה יוצא מוקדם, אני רוצה שנשמע כמה שיותר חברי כנסת

משה גפני:  רק מהסקירה שלך יצאתי עם דבר אחד

משה גפני:  הסקירה היא יוצאת מן הכלל, היא באמת מדויקת ורצינית

משה גפני:  אנחנו משק חזק ואנחנו מאוד חלשים בנושא של יוקר המחיה

משה גפני:  אנחנו מאוד חלשים בנושא השכר הציבורי במשק

משה גפני:  אם היינו משק חלש, אני מבין

שלום דנינו: אם מסתכלים על השכר החציוני, שאני לא יודע על כמה הוא עומד היום, אבל בסביבות 7,000 הוא היה בשנה שעברה, זאת אומרת, חצי מהמשתכרים במשק מרוויחים פחות מ-7,000, ואנחנו מדברים פה על כלכלה חזקה

שלום דנינו:  מצטיירת פה תמונה של שתי כלכלות, שחיות במדינה אחת, האחת עולם שלישי והאחת עולם מתקדם

נעמה לזימי: הערה מצוינת

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  חבר הכנסת קרעי, ואחריו – חבר הכנסת ולדימיר בליאק

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, מכובדי הנגיד, אני, כרואה חשבון מבקר וגם כחוקר באוניברסיטה, למדתי לא רק להסתכל על הפרטים שבתוך התמונה, אלא גם על המסגרת

שלמה קרעי:  זה יפה, הצגת הרבה דברים, כלכלה חזקה, כמה דברים שמעידים על זה, אבל המסגרת לא טובה בשני פרמטרים עיקריים: פרמטר אחד זה הפרמטר ארוך הטווח

שלמה קרעי:  אין תחרות

שלמה קרעי:  יש כאן קרטל בנקאי שמרוויח עשרות מיליארדים רווח נקי בשנה, וזה אומר הכול

שלמה קרעי:  זה אומר שלא הצלחתם להכניס תחרות לשוק הזה

שלמה קרעי:  הדבר הזה הוא בלתי נתפס בעיניי

נעמה לזימי: שלמה, אני רוצה לחזק אותך, גם מס רווחי יתר עכשיו - - -     

שלמה קרעי: אני רוצה להכניס תחרות, אני לא צריך מס של רווחי יתר

שלמה קרעי:      דבר שני, לגבי האינפלציה, לגבי יוקר המחירים

שלמה קרעי:  בית החולים שהקמתם מתחת לגשר בדמות של העלאת הריבית בעיניי הוא נחוץ, אבל לא עשיתם את מה שהיה נדרש מהיועץ הכלכלי הבכיר

שלמה קרעי:  בנק ישראל הוא היועץ הכלכלי הבכיר של ממשלת ישראל

שלמה קרעי:  הוא צריך להנחות, לייעץ, להתריע

שלמה קרעי:  אנחנו כאן בוועדה הזאת בלי הכשרה כלכלית ובלי כלי מחקר שלכם אמרנו להם: תעלו מיסים, זה יגרום לסחרור מחירים

שלמה קרעי:  תעלו מיסים בסופר של חד-פעמי, זה יעלה את כל המדפים מסביב

שלמה קרעי:  והינה עכשיו אתם באים שנה אחרי מעשה, ובנק ישראל מפרסם אתמול שהמחירים עלו באמת ביותר

שלמה קרעי:  אז תודה רבה, אבל אנחנו לא צריכים מחקרים לאחר מעשה, אנחנו צריכים למנוע בסופו של דבר ממה שגורם לאנשים להגיע לסופר והם לא יכולים לקנות, ועכשיו גם הריבית על המשכנתאות שהורסת לכולם, לא יודעים איך לגמור את החודש

שלמה קרעי:  היה מצופה גם בדבר הזה

שלמה קרעי:  אלה שני הפרמטרים

שלמה קרעי:      זה לא התחיל רק ממך, אדוני הנגיד, זו איזה תבנית שבנק ישראל עובד איתה, שיש מנעד בין יציבות הבנקים לבין טובת האזרחים, ותמיד המטוטלת נעה במנעד הזה לכיוון טובת הבנקים, לכיוון יציבות הבנקים יותר מדי

שלמה קרעי:  כך היה עם מגבלת שליש הפריים, במקום להגביל גובה הלוואה העליתם את הריבית לכולם

שלמה קרעי:  זה לא אתה

שלמה קרעי:  זה מה שהיה אז

שלמה קרעי:  כך עם עמלת הפירעון המוקדם, שדיברנו כבר לפני שנתיים, ובנק ישראל אמר שיבוא ויפחית אותה משמעותית, אבל לא קרה שום דבר

שלמה קרעי:  כך עם עמלת ערבות בנקאית שמגובה בפיקדון שהבנקים גובים כסף, ריבית שנתית של 3%-4% על כסף שלנו, ששוכב בבנק

שלמה קרעי:  וכך אותו דבר עם העלאת הריבית עכשיו לאחר מעשה, במקום לבוא ולהתריע מראש, לחזק ולהנחות את הממשלה

שלמה קרעי:      אני מצפה מבנק ישראל, שהוא היועץ הכלכלי הבכיר, לבוא ולהגיד לנו היום, קודם מעשה, לבוא ולהגיד איך להוריד את האינפלציה, להפחית את האינפלציה, לגרום לזה שבסופו של דבר אנשים ישלמו פחות על המשכנתאות, איך תפתחו את השוק לתחרות, כי כשאתה מעלה את הריבית, אדוני הנגיד, זה לא רק מתקן את האינפלציה, אנחנו משלמים על הריבית הזאת ריבית דריבית כי אין תחרות בבנקים

שלמה קרעי:      כתבת כאן בשקף האחרון: "מעבר בקליק"

שלמה קרעי:  הלוואות לא עוברות בקליק, משכנתאות לא עוברות בקליק

שלמה קרעי:  לא כל אחד יכול לתת אשראי למשכנתאות

שלמה קרעי:  תפתחו לתחרות אמיתית, ויפסיק להיות כאן קרטל

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אגב, הנגיד הוא גם יועץ חברתי של הממשלה, לא רק יועץ כלכלי

שלמה קרעי: עוד יותר

משה גפני: ולדימיר, בבקשה

משה גפני:  ואחריו – מיכאל ביטון

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב-ראש, קודם כול, הייתי כאן בסקירה בשנה שעברה, ואין ספק שהיום מצב המשק לאין שיעור טוב יותר, גם מבחינת הצמיחה, יחס חוב-תוצר, אבטלה בשפל, האינפלציה חצי מהמדינות באירופה או בארצות-הברית

ולדימיר בליאק:  נעשו כאן גם לא מעט צעדים מבחינת יוקר המחיה

ולדימיר בליאק:  רק אתמול ראיתי שיש ירידה משמעותית מאוד בכמות הבדיקות במכון התקנים, עלייה של מאות מוצרים בייבוא מקביל, כניסה של "קרפור"

ולדימיר בליאק:  אני יכול להמשיך עם הצעדים הללו

ולדימיר בליאק:  כמובן הכול לוקח זמן, אבל התחלנו בשנה האחרונה לא מעט מהלכים, ואנחנו רואים את התוצאות, גם בסקירה של הנגיד

משה גפני: ולדימיר, אני פשוט מקנא בך

שלמה קרעי: חי במציאות מדומיינת

משה גפני: אתה לוקח מהסקירה שהמשק נהיה חזק

משה גפני:  חצי מהסקירה שיוקר המחיה עלה והשכר ירד

ולדימיר בליאק: אם אתה זוכר, אדוני היושב-ראש - -     

משה גפני: לא התאפקתי

ולדימיר בליאק: - - לא הייתה פעם אחת שקיבלתי זכות דיבור ולא הפרעת לי בשנה האחרונה

משה גפני: היום חזרתי בתשובה

ולדימיר בליאק: מבחינת הראייה קדימה אני חושב שזו תהיה טעות גדולה להגדיל את הגירעון, ואני רואה לפי המידעים שאנחנו מקבלים מהמשא-ומתן הקואליציוני שיש כוונה כזאת

ולדימיר בליאק:  אני חושב שצריך לשמור על המדיניות הפיסקלית כפי שהייתה כאן בשנה האחרונה

ולדימיר בליאק:  אנחנו חייבים להשקיע המון בפריון, וזה כמובן מתחבר גם ללימודי הליבה וגם להוצאת האוכלוסיות - - -     

חנוך דב מילביצקי: איך זה קשור ללימודי ליבה? השם ישמור

שלמה קרעי: אתם חתכתם בבשר החי ללימודי הליבה, קיצצתם עשרות מיליונים שעות תמרוץ וטיפוח

שלמה קרעי:  תקעתם סכין ללימודי הליבה

ולדימיר בליאק: קרעי, כשאתה אומר את השטויות שלך, אני לא מפריע לך

טלי גוטליב: למה שטויות?     

שלמה קרעי: כי אני לא מדבר שטויות

שלמה קרעי:  אתה מדבר שטויות

משה גפני: רבותיי, אני מבקש

משה גפני:  ולדימיר, בבקשה

ולדימיר בליאק: זה קשור גם ללימודי הליבה וגם כמובן להוצאת אוכלוסיות נוספות לשוק העבודה

ולדימיר בליאק:      כמובן אנחנו צריכים לדבר על עסקת חבילה, ואני חושב שבמסגרת עסקת חבילה אפשר להגיע להסכמות גם בנושא של השכר

ולדימיר בליאק:       והדבר האחרון שאני רוצה לומר זה בקשר לארנונה עסקית

ולדימיר בליאק:  אני חושב שהארנונה העסקית כאן היא גבוהה מדי

ולדימיר בליאק:  אני אומר כבר משנת 2017, הרבה לפני שנכנסתי לכנסת, שצריך לשנות את מנגנון ההצמדה, לבטל את ההצמדה למדד השכר למגזר הציבורי

ולדימיר בליאק:  אם הממשלה החדשה תעשה את זה, אני מתכוון לתמוך בזה

ולדימיר בליאק:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  חבר הכנסת מיכאל ביטון, ואחריו – ינון

מיכאל ביטון: קודם כול, ברכות, היושב-ראש

מיכאל ביטון:  מהזמני לקבוע

מיכאל ביטון:  מדירת עראי לדירת קבע

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  כל דבר פה הוא עראי

מיכאל ביטון: בדיוק

מיכאל ביטון:  כולנו פה עראים

מיכאל ביטון:  בהצלחה

אחמד טיבי: תדבר על עצמך בלבד, אדוני

ינון אזולאי: האמת, אחרי הבחירות האלה שעברת, אתה בטוח נראה פה בקבע

מיכאל ביטון: שניכם מתחרים על הקבע

מיכאל ביטון:  מילה טובה לנגיד בתקופת הקורונה כשהציבור היה מבולבל וגם הממשלה

מיכאל ביטון:  בכינוס הראשון של הממשלה, שהיינו בה יחד אתכם, הוא קרא למדיניות מרחיבה של פתרונות והשקעות וסיוע לשכירים ועסקים, ואני חושב שבסוף הגישה הזאת הוכיחה את עצמה

מיכאל ביטון:      מה שאני כואב, שאנחנו שומעים עכשיו את המשא-ומתן הקואליציוני, וכמעט אני לא שומע דיבורים על העניים, והעניים הצביעו ליהדות התורה, לש"ס

חיים ביטון: זה בגלל שש"ס עוד לא פרסמה ואמרה מה היא עשתה

מיכאל ביטון: לא להפריע לי

חיים ביטון: אתה עוד לא יודע מה אמרנו בהסכם, כי אנחנו שותקים

מיכאל ביטון: לא דיברו על העניים בדרישות

מיכאל ביטון:  העניים הצביעו ליהדות התורה, והצביעו לש"ס והרבה לליכוד

מיכאל ביטון:  חיפשתי את הבשורה לעניים

מיכאל ביטון:  בינתיים הרמזים שהמצב הכלכלי הולך להיות קשה, אבל אני די רגוע, כי ראש הממשלה המיועד הציג תוכנית כלכלית ושם הוא יקפיא את החשמל, הוא יקפיא את המים ואת הדלק, והוא יקפיא את המשכנתאות, והוא יוריד את המע"מ מ-17% ל-12%

מיכאל ביטון:  זה מסמך כתוב של ראש הממשלה המיועד

מיכאל ביטון:  הוא גם יקים קבינט דיור בתוך שבוע, ובתוך 30 יום יהיו פתרונות לראשי ערים לבנות בתים

מיכאל ביטון:      אתה יודע, יש נומרטור שסופר כמה כסף הממשלה תוציא, אני מפעיל סטופר

מיכאל ביטון:  אני מחכה לבשורות הטובות האלה, בגלל זה אני רגוע

מיכאל ביטון:  ראש הממשלה יעשה את כל הפעולות האלה, אני ממש רגוע

שלמה קרעי: תנוח דעתך

מיכאל ביטון: אני ממש מחכה להקפאת המשכנתאות

מיכאל ביטון:  הייתי רוצה שהנגיד יספר לנו מה המשמעות של הודעה על הקפאת משכנתאות לכלכלה, איך זה מסתדר עם התוכנית שלו

מיכאל ביטון:      והערה אחרונה, כל היום מדברים על הגדלת שיווקים

מיכאל ביטון:  עשר שנים: בואו נשווק יותר ונוריד את המחירים

מיכאל ביטון:  כמו שאיינשטיין אמר: עושים את אותה פעולה ומצפים לתוצאה שונה

מיכאל ביטון:       אני מתבייש במדינה ובחברת "עמידר" המושחתת, שצריך כבר לסגור אותה ולתת את זה לחברות אחרות, אולי ל"עמיגור"

מיכאל ביטון:  הדיור הציבורי בכלל לא עולה בדברים שלך, והיינו מדינה ענייה שבנתה 200,000 בתים בדיור ציבורי, מדינה עשירה שנשארו לה 50,000, וזה לא מופיע כפתרון, כיוזמה, כאפשרות למי שאין ידו משגת, מה שחבר הכנסת דנינו דיבר, על אותם חצי מהמדינה שמרוויחים פחות מ-7,000 שקל

מיכאל ביטון:      אני מקווה, יושב-ראש הוועדה, שתזמן את חברת עמידר עם דוח של הכנסת מאוקטובר 2022 על עמידר, על דברים חמורים, על התחדשות עירונית, הכנסות של מיליארדים ואי-הגדלת המלאי שלהם

מיכאל ביטון:  דיון חירום על עמידר פה, מצדי לסגור אותם, להעביר את הכול לעמיגור, למי שיודע לעשות דיור ציבורי בכבוד

מיכאל ביטון:  אחרי זה הממשלה, נקווה, כפי שאמר ראש הממשלה, תוסיף בתים

משה גפני: סיימת?     

מיכאל ביטון: סיימתי

משה גפני: אני רק רוצה להגיד לך שכל עוד אני יושב-ראש הוועדה, לא יעבור שום דבר לידינו

משה גפני:  אני עושה היום דיון על החלב, אני מתכוון לעשות גם על כל מה שאמרת שראש הממשלה התחייב

משה גפני:  אני מתכוון לעשות דיונים גם על העלאת הארנונה, והחשמל והדלק

מיכאל ביטון: הורדה

מיכאל ביטון:  הוא אמר "הורדה"

משה גפני: מאה אחוז

משה גפני:  לא יעבור פה שום דבר לידינו

משה גפני:  אני לא מקבל הנחיות בעניין הזה משר האוצר, יהא שר האוצר אשר יהא

משה גפני:  אני לא בטוח שזה מה שהיה פה בשנה האחרונה

שלמה קרעי: אתה מקבל הנחיות, גפני

שלמה קרעי:  בשביל זה שמנו אותך פה, לבקר את הממשלה

משה גפני: לא לבקר

משה גפני:  לא אמרתי לבקר

שלמה קרעי: לפקח

משה גפני: לפקח כן

משה גפני:  הנושא של יוקר המחיה יהיה פה על סדר-היום כל הזמן

משה גפני:  ינון, בבקשה

ינון אזולאי: קודם כול, אדוני היושב-ראש, תודה רבה, פרופ' אמיר ירון, תודה רבה לך

ינון אזולאי:  אני רוצה להגיד לך, עשית את זה בצורה נבונה, התחלת מהפרופסור, עברת לדוקטור, רואה חשבון, אחר כך למיכאל ביטון, ממדעי החברה וההתנהגות, ועכשיו אתה עובר למישהו שלא למד ליבה

ינון אזולאי:  זה ירד בדירוג וזה בסדר גמור

משה גפני: אני מציע, ינון, שנפסיק לעשות צחוק, מפני שכן למדנו ליבה

משה גפני:  למדנו

משה גפני:  גם אתה למדת וגם אני למדתי

משה גפני:  אנחנו משתמשים בזה בגלל סיבות אחרות

משה גפני:  אני חושב שצריך להפסיק, היום אנחנו בקואליציה

יבגני סובה: לא דיברו עליכם, גפני

יבגני סובה:  זאת הבעיה, לא דיברו עליכם, זה כל העניין

ינון אזולאי: אנחנו למדנו גמרא, וברוך השם עם זה אנחנו משתמשים

משה גפני: בבקשה

ינון אזולאי: בשפת העם, מה שבאמת מציק לעם, אני אגיד את זה בשפה הכי פשוטה – עליית הריבית

ינון אזולאי:  עליית הריבית, גם אתה אמרת בראיונות, זה פוגע כרגע בעיקר בחלשים

ינון אזולאי:  אמרת את זה אצל קרן מרציאנו אם אני לא טועה

ינון אזולאי:  השאלה, קודם כול, האם יש לכם גרף שמראה מה הפגיעה בכל אחד בעשירון העליון ובעשירון התחתון

ינון אזולאי:  לא יכול להיות שאותו אדם, שזו הדירה הראשונה שלו, הוא הולך ומשלם עכשיו 700 שקל יותר

ינון אזולאי:  בואו נשים את הדברים על השולחן

ינון אזולאי:  אני מבין את הצורך, הכול טוב ויפה, אבל בסופו של דבר מה שפוגע זה הריבית באותם חלשים באותם מסכנים

ינון אזולאי:      יותר מזה, הבוקר דיברתי עם שני אנשים שונים מבנקים שונים ודיברתי גם עם אנשים שאמרו שעכשיו תראו דירות נכנסות לשוק, אבל לצערי זה אותן הדירות הראשונות שלהם

ינון אזולאי:  הם לא יכולים לעמוד בהחזרי המשכנתה

ינון אזולאי:  אם אנחנו רוצים לשחרר דירות על ידי זה שבסופו של דבר ישחררו את הדירות של אותם אלה שבפעם הראשונה קונים את הדירה שלהם, אותם אלה שהגיעו סוף-סוף לדירה שלהם, אנחנו גורמים להם עכשיו למכור את הדירה

ינון אזולאי:  הם יבזבזו את הכסף, ואחר כך נחפש להם לא מחיר למשתכן אלא מחיר למשתקם, איך אנחנו משקמים אותם

ינון אזולאי:  וזאת הבעיה

ינון אזולאי:      כבר לקחת ריבית, יש כאלה שיש להם חסכונות בבנקים

ינון אזולאי:  למה אין התערבות שלך כנגיד? אני לא אומר שתגיד להם כמה הם ישימו, אבל יש הצעת חוק לרב גפני ולי שהגשנו

ינון אזולאי:  הרב גפני, אתה זוכר את הצעת החוק שהגשנו, שתיתן את הרצפה של כמה הבנק יהיה חייב לתת ריבית? היום הוא לא חייב לתת ריבית על הפיקדונות

ינון אזולאי:  לא יכול להיות שבאשראי של העובר ושב אני יכול להגיע ל-6

ינון אזולאי: 5% ריבית ואותו לקוח שיש לו פיקדון, הוא מקבל מקסימום היום אחרי כל העלייה, הוא יכול להגיע ל-4%, 4

ינון אזולאי: 2%, בבנק דיסקונט אם אני לא טועה

שי אבו: 3

שי אבו: 75%

ינון אזולאי: פרגנתי ל-4%

ינון אזולאי:  אדוני הנגיד, כשיש ריבית חריגה הוא יכול להגיע גם ל-10% ריבית, וזה כבר מתקרב לשוק האפור

ינון אזולאי:  כשאני אומר שיש לכם מיליארדים, עשרות מיליארדים, מאות מיליארדים אפילו של הבנקים שמרוויחים, הם מרוויחים כל כך הרבה כסף, אז כשיש להם רווח חריג, הגיע הזמן שמהרווח החריג זה יחזור ללקוחות

ינון אזולאי:  הגיע הזמן שזה יגיע גם ללקוחות

ינון אזולאי:      אם כבר אנחנו הולכים על העלאת ריבית, הייתי רוצה גם התייחסות שלך

ינון אזולאי:  כשאנחנו משלמים משכנתה, במיוחד בתקופה כזאת, על דירה ראשונה, למה לא הגיע הזמן שזה יהיה מוכר גם במס? אלה הדברים המינימליים

ינון אזולאי:      אגב, בדיור לא שמענו מה באמת צריך לעשות

ינון אזולאי:  אני חושב שבדיור צריך פעם אחת לגעת, ואולי גם התערבות שלך בתוכנית, להזיז את רמ"י מהמשחק, מהמונופול הזה

ינון אזולאי:  רמ"י זה שוק אפור

ינון אזולאי:  סליחה שאני אומר את זה, אבל אני אגיד את זה בכל פעם

ינון אזולאי:  רמ"י זה שוק אפור שהוא לקח קרטל על הקרקעות של המדינה

ינון אזולאי:  הגיע הזמן לקחת ממנו את הקרקעות

ינון אזולאי:  לא יכול להיות שהוא משווק גם לקק"ל את הקרקעות, לא יכול להיות שהוא יעשה מה שהוא רוצה

ינון אזולאי:  אני מצפה ממך להתערבות בשביל אותם חלשים, בשביל אותם מסכנים

ינון אזולאי:  הגיע הזמן שמי שאין לו דירה, שיקנה את הדירה ויוכל לחיות איתה ברווחה, ומי שיש לו דירה שנייה, שלישית, לא אכפת לי, תשיתו עליו מה שאתם רוצים

ינון אזולאי:  לפחות אותם אלה עם הדירה הראשונה, אותם אלה שהמשכנתאות שלהם התחילו לחזור, אנחנו צריכים לדאוג להם

ינון אזולאי:  יוקר המחיה מתחיל מהחלשים, לא מהעשירונים העליונים

ינון אזולאי:  שם אני לא דואג להם, שם יש להם מספיק כסף, שהם ייתנו לחלשים, לא יקרה כלום

ינון אזולאי:      לכן, כשאני בא ומדבר, מיכאל, זה העוני שאנחנו מדברים עליו, כי אנחנו חיים במקומות האלה, אתה בירוחם, אני גדלתי בעכו, אני חי עם האנשים האלה עד היום, ואנחנו צריכים לתת להם את המענה

מיכאל ביטון: אני איתך

מיכאל ביטון:  ינון, אני איתך באש ובמים

נעמה לזימי: גם אני

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ינון, אנחנו היום בקואליציה, אנחנו התחייבנו להגיש חקיקה בעניין הזה, ואנחנו לא יורדים מהנושא

ינון אזולאי: אני מסכים איתך

ינון אזולאי:  החקיקה שלנו צריכה ללכת עד הסוף

ינון אזולאי:  לא יכול להיות שהבנקים לא ישלמו ריבית ולתת להם לעשות מה שהם רוצים

ינון אזולאי:  לא יכול להיות

משה גפני: נכון

ינון אזולאי: הבנקים זה חלק מהשוק האפור

ינון אזולאי:  מסכנים האנשים שמגיעים לשם

משה גפני: ד"ר רון תומר, נשיא התאחדות התעשיינים, בקצרה, הנגיד עומד לצאת ויש פה עוד חברי כנסת

רונן צור: תודה, כבוד הרב גפני, קודם כול, ברכות על חזרתך לוועדה - -     

משה גפני: תודה רבה

רונן צור: - - ועל איך שאתה בונה אותה כוועדה משמעותית וחשובה

רונן צור:  וידידי הנגיד, אני חייב להגיד, שהרבה מגיע לך על השנתיים האחרונות

רונן צור:  המצגת על מקום המשק, הרבה בזכות מדיניות בנק ישראל

רונן צור:      אבל אני אומר לצערי, ידידי הנגיד, כי פה אנחנו חלוקים בנושא הריבית, לא צריך לחכות לתאונה כדי להאט את הרכב

רונן צור:  והיום מדיניות הריבית תביא את המשק הישראלי לתאונה

רונן צור:  כל מה שהראית עד היום נכון, המשק הישראלי במקום מאוד גבוה, אבל אם אני שוב חוזר לשוק הרכב, אתה דוהר על צוק

רונן צור:  כמה שהצוק יותר גבוה, גם ההתרסקות יכולה להיות יותר גבוהה, ואני אסביר

רונן צור:      בסופו של יום חלק גדול מהאינפלציה, והראית את זה גם פה, לא נובעת ממניעים מקומיים

רונן צור:  נכון שזה בסוף מחלחל, אבל הירידה בביקושים לצערנו לא תוריד את המחירים, כי מחירי הסחורות וחומרי הגלם עדיין בשמיים

רונן צור:  גם מחירי השינוע שירדו הם לא ירדו ב-100%, ולכן אני לא בטוח שנשק הריבית יעזור להוריד את המחירים

רונן צור:  מצד שני, הוא מגדיל את הפערים

רונן צור:       המציאות של המשק היא בסדר, היא גבוהה, אבל הפערים, ואני מדבר עם עסקים ואני מדבר עם העובדים - - -, מי שיש לו עסק כמוני שלא ממונף, מצבו נפלא, אבל יש לא מעט עסקים היום שממונפים לא מעט, ואתה מכניס אותם היום למצב של חוסר הישרדות

רונן צור:      אנחנו מדברים פה הרבה, וכבוד הרב גפני מדבר בוועדה על ריכוזיות, על משק שצריך להיות תחרותי מבית, על שוק התעסוקה, במצב הזה שאנחנו מקריסים היום או עוצרים עסקים, תהיה פה בעיה מאוד קשה

רונן צור:      דיברתם גם על יחס חוב-תוצר, והערתי בזמן שהנגיד דיבר, יש כמובן להיזהר וצריך לראות איך מנהלים את החוב, והתקציב גם יקבע את זה, אבל  מה שקורה שמדיניות הריבית היום תפגע דרמטית בתוצר

רונן צור:  כבר היום נתוני הצמיחה לפי ה-OECD לשנה הבאה הם על 2

רונן צור: 1%, 2

רונן צור: 1% זה הצמיחה הטבעית, זה אומר שבנטרול הצמיחה הטבעית המשק לא צומח, וזה עוד לפני שחלילה לא נחמיר את זה עוד הלאה

רונן צור:  לכן גם הנושא הזה חשוב

רונן צור:      כשאנחנו רואים מה תורם למדד, זה לא המזון, זה לא האנרגיה, יש חלק בדיור, אבל הריבית לא תשפיע על הדיור, בגלל שאנחנו לא כמו בארצות-הברית, אנחנו לא בריבית קבועה, אנחנו נפגע באלה שיש להם דירות עוד הרבה לפני שנוריד את הביקוש לדירות

רונן צור:      ובסוף, דיברת קודם, הנגיד, על ספירלת השכר, שצריך לטפל בה נכון, אני חושש מספירלת הריבית

רונן צור:  ולגבי השכר, כדי לסגור את הפערים, צריך להעלות את השכר, אבל צריך להעלות את זה בשיטה חדשה, לא העלאת שכר שתחלחל לאורך כל המשק, כולל אלה שמרוויחים שכר גבוה, אלא למצוא את הדרך לטפל באלה שמרוויחים שכר מינימום ועוד 20%, ולתת את כל האנרגיה של השכר באנשים האלה

רונן צור:  ככה נסגור פערים וככה לא נייצר ריבית וספירלת השכר

רונן צור:  תודה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  חיים ביטון, ואחריו – נעמה לזימי

חיים ביטון: אדוני היושב-ראש, אדוני הנגיד, אני לא כלכלן גדול, רק למדתי משפטים

חיים ביטון:  אני משפטן, אבל לא כלכלן

חיים ביטון:  אני רוצה שתי נקודות קטנות שחשובות לצורך העניין מתוך הדיון ששמעתי ומהנגיעות בשטח

חיים ביטון:       צריך לדעת שבציבור שלנו, בעם ישראל, יש מעל 50%, אני לא רוצה להגיד הרבה יותר, שההתייחסות שלהם בבוקר, בשונה מהעשירונים שאנחנו יותר משקפים אותם בדיונים האלה, יש להם חישוב בכל חודש איך מסיימים את החודש

חיים ביטון:  כשהריבית על המשכנתה, למשל רק היא עולה בכ-700 שקל למשפחה כזאת, זה מעל 10% מההכנסה החודשית שלה

חיים ביטון:  זה גורם לה לקבל החלטות של חוסר צריכה במזון הבסיסי שלה, ולכן זה גם פוגע בצמיחה

חיים ביטון:  עם כל הכבוד, ברגע שאין - - -, אנשים לא קונים ולא אוכלים, בלי קשר לנושא ההומניטרי, זה גם פוגע בצמיחה

חיים ביטון:  ואנחנו לא מסתכלים עליהם כשאנחנו עושים את החשבונות הגדולים

חיים ביטון:  זה דבר ראשון

חיים ביטון:      דבר שני, דובר פה בנושא של העלאות השכר במגזר הציבורי

חיים ביטון:  אני רוצה להתריע פה שיש קבוצות אוכלוסייה, וזה ידובר בהסכמים הקואליציוניים שלנו – יש קבוצות אוכלוסייה שהן מופלות לרעה בתחום השכר

חיים ביטון:  אחר כך מתלוננים על חינוך במגזרים שלנו, בזמן שהמורים שלנו מקבלים הרבה פחות, ואז לא מבינים שהתיקון הזה הוא תיקון שיוסיף לחינוך, ואז יהיו לכם פחות בעיות עם הנושא של גידול שאנחנו מצפים באוכלוסיות כלשהן, כשיהיה להן חינוך יותר טוב

חיים ביטון:      שתי הנקודות האלה לצערי הרב לא היו בתוך המצגת, אלא נבלעו במכלול הגדול, וזאת הבעיה בעיניי

חיים ביטון:  תודה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  נעמה לזימי

נעמה לזימי: פרופ' ירון, קודם כול, תודה על הסקירה, הבאמת מקיפה, היו חסרים לי כמה דברים

נעמה לזימי:  כשאנחנו מסתכלים על יוקר המחיה, אני רואה ארבעה פרמטרים: כמובן ריכוזיות, מונופולים, כל מה שאנחנו יודעים שמשפיע גם על המחירים בסופר, יבואנים והכול, שירותים ציבוריים חברתיים – מה לעשות, זה מאוד משמעותי – משבר הדיור וכמובן שכר

נעמה לזימי:  הדברים האלה לא נאמרו כמו שצריך

נעמה לזימי:  האמת היא שדי התפלאתי, חיכיתי לחלק שבו בנק ישראל מפציר להרחבה תקציבית, לתשתיות פיזיות ולשיקום המערכות - - -     

אמרי רון: אמרתי את זה

נעמה לזימי: זה לא היה באופן של הסקירה של הפעם שעברה, של 70 מיליארד שהמלצת

אמרי רון: יש פה מגבלת זמן, אבל אמרתי שצריך להוסיף 2% בנושא תשתיות תחבורה

נעמה לזימי: ראיתי את העניין הזה, אבל אני זוכרת את הסקירות הקודמות שהיו קצת יותר משמעותיות

ינון אזולאי: כשיש סקירה ארוכה של הנגיד זו ממשלה קצרה, כשיש סקירה קצרה זו ממשלה ארוכה

נעמה לזימי: אני מחכה לסוף דצמבר, פרופ' ירון, שנדבר, כי הסיבה שאנחנו נמצאים במקום 29 מתוך 38 במדד ה-OECD, בהוצאה על שירותים חברתיים, זה מקום מאוד עגום להיות בו, מה לעשות, וצריך להתמודד עם הדבר הזה

נעמה לזימי:      אני רוצה בראש ובראשונה להתחבר למה שאמר חברי, חבר הכנסת מיכאל ביטון

נעמה לזימי:  אני מתחברת, זה לא מפתיע, אבל בכל זאת יש לומר, השנה פג תוקף "חוק רן כהן", חוק הדיור הציבורי, אני מצפה שהממשלה הזאת תחדש אותו

נעמה לזימי:  אי-אפשר רק לדבר על ישראל השנייה ולתת לחוק החשוב הזה להיעלם

נעמה לזימי:  הוראת השעה הזאת היא לפתחכם

נעמה לזימי:  אני מאוד מקווה שלא תפקירו את דיירי הדיור הציבורי, תדאגו לחדש את החוק הזה, למרות הצהרות כאלה ואחרות של משרד השיכון ושר השיכון, זה שלכם, זו חובה שלכם

נעמה לזימי:  הסיפור של דיור חייב להיכנס כנדבך מרכזי

משה גפני: זה עבד בשנה האחרונה?     

נעמה לזימי: על הפנים עבד, גפני, וגם אמרנו את זה

משה גפני: מה אמרת?     

נעמה לזימי:  שזה היה על הפנים, שהאוצר שיקר לנו על קניית הדירות ולא קנו

נעמה לזימי:  עשינו על זה דיונים שלא הרחיבו ולא עשו מספיק

נעמה לזימי:  דווקא מהמקום המאוד עגום הזה של השנה האחרונה, שגם לימד אותנו שיעור או שניים על מה זה תקציבים שלא מסומנים כמו שצריך, צריך לתקן

נעמה לזימי:      אני סומכת עליכם, בעלי הידע והניסיון שתעשו את זה, אבל כן צריך לומר שהמדינה היא הבעלים של כ-93% מהקרקע

נעמה לזימי:  משבר הדיור צריך היה להיות מנוהל אתמול ויודעים את זה

נעמה לזימי:  העובדה שלא נכנסה אחריות המדינה למשבר – אני כמובן יכולה להסכים עם הורדת מחירי הקרקעות וצעדים נוספים, אבל לא ייתכן שהמדינה לא תגדיר איך היא מטפלת באותה שכבת אוכלוסייה

נעמה לזימי:  זה לא רק מעוטי יכולת ודיור ציבורי, זה גם סטודנטים וזוגות צעירים לדיור בר-השגה, מה שקורה בכל העולם, ובישראל איכשהו נעלם

נעמה לזימי:  זה דבר מאוד מאוד חשוב, וזה משפיע

נעמה לזימי:      בשנה האחרונה הייתי כמובן חלק מהמאבק להעלאת שכר המינימום בצורה שהייתה צריכה להיות טובה יותר מעסקת החבילה שהגיעה אלינו, שהייתה עסקה ששוחקת את שכר המינימום, גם בנק ישראל דיבר על שחיקת שכר המינימום והתריע, אני מצפה שתהיה פה עשייה דרמטית בהקשר הזה

נעמה לזימי:  אנחנו יודעים שעל פי הצמדה לשכר הממוצע, השכר אמור לעלות כבר באפריל הקרוב בבין 300 ל-350 שקלים, שזה יותר מעסקת החבילה, ממה שהיא הציעה, מה שאמרתי בזמן הנתון אבל לא היה

נעמה לזימי:  זה לפתחנו

נעמה לזימי:      יותר מזה לפתחנו, הסיפור של השכר במגזר הציבורי הוא הניתוק של נתוני המקרו מהמציאות עצמה

נעמה לזימי:  אני לא צריכה לספר לכולם מה קורה בענף הגיל הרך – אין מטפלות, אין סייעות, אין גננות, כי השכר מבזה – בתחום הסיעוד, נהגי התחבורה הציבורית, במשטרה ובכל מקום

נעמה לזימי:  אי-אפשר להתעלם מהכמויות הדרמטיות שמשפיעות על הביטחון האישי שלנו, על החוסן הכלכלי שלנו והחברתי שלנו, על היכולת של אנשים לצאת לשוק העבודה, בגלל אותם מחסורים בכל תחום שהוא בענף השירותים הציבוריים-החברתיים

נעמה לזימי:  אי-אפשר להתעלם מהצורך להרחיב תקציב, גם אם זה אומר לשבור את כלל ההוצאה כדי לשקם את קריסת המערכות בכל המקצועות החיוניים

נעמה לזימי:  זה לא רק השקעה של תשתיות פיזיות

נעמה לזימי:  אין מה לעשות חסרים 11,000 מורים ועובדי הוראה, זו מציאות נתונה

נעמה לזימי:  צריך להתמודד עם זה, ואת השאר נשאיר לאחר כך

משה גפני: את מדברת כמו יהדות התורה

משה גפני:  יבגני סובה

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, זו הפעם הראשונה שאני בוועדת הכספים

משה גפני: ברוך הבא

משה גפני:  מעניין פה

יבגני סובה: קודם כול, אני מאחל לך הצלחה

משה גפני: תודה רבה

יבגני סובה: אני מאחל הצלחה לכל הוועדה

יבגני סובה:  אני יודע שהיו דברים טובים בוועדה הזאת בשנה וחצי האחרונות, מאוד טובים, אנחנו גם ניגע בהם אחר כך, אבל אני מאחל לך להפריד בין הראייה המקצועית שלך לפופוליזם ששמענו פה ב-20 הדקות האחרונות

יבגני סובה:  חלק מהדברים ששמעתי בכלל לא קשורים לוועדת הכספים, זה קשור לוועדת הכלכלה

יבגני סובה:  יושב פה מיכאל, חברי

יבגני סובה:  שלוש שנים אני חבר ועדת הכלכלה, כל אלה דברים שצריכים להיות בוועדת הכלכלה, בנושא של הדיור, בנושא של הרגולציה

משה גפני: אבל אין ועדת הכלכלה

יבגני סובה: אנחנו נקים

יבגני סובה:  אל תדאג

יבגני סובה:  אתם תקימו, אנחנו נהיה

יבגני סובה:  אגב, ועדת הכלכלה, גם כשמרגי היה שם וגם כשביטון היה שם, תמיד רוב הדברים היו בהסכמות, ברוב המקרים גם בוועדת הכספים, אז אין פה קואליציה-אופוזיציה

יבגני סובה:  אלה שתי ועדות חזקות, ואמרתי לא פעם שהן אלה שצריכות לפקח על הממשלה וגם לבקר אותה

יבגני סובה:  לכן אני חושב שההצלחה שלך, ההצלחה של הוועדה, זו ההצלחה של כולנו, ולא צריך פה לערבב את הפופוליזם עם דברים שנעשו בשנה וחצי האחרונות, ונעשו דברים טובים מאוד

יבגני סובה:      אדוני הנגיד, קודם כול, אני מודה לך על הסקירה

יבגני סובה:  מה ששמענו ממך, שמענו שהמשק נמצא במצב טוב וכל הפופוליזם שהיה בבחירות כשאמרו שהשארנו לכם כלכלה בקריסה והכלכלה מרוסקת, ו-12 שנים היו שנים טובות ובשנה האחרונה הפלתם הכול, זה לא נכון

יבגני סובה:  עובדה, זה פייק, ותודה רבה לאדוני הנגיד שהוא עצמאי, ותמשיך להיות עצמאי ותשמיע את קולך גם כשיש ויכוחים פוליטיים, ואל תפחד מהוויכוחים הפוליטיים

יבגני סובה:  זה דבר אחד

שלמה קרעי: מזל שלא הצלחתם להרוס את הכלכלה עד הסוף

יבגני סובה: שלמה, לא הפרעתי לך

יבגני סובה:  אתה הולך להיות שר, מה אתה מודאג? אתה הולך להיות שר, אתה לא תהיה בכלכלה

יבגני סובה:       אני כן רוצה להזכיר לאדוני הנגיד את האמירה שלו בדצמבר 2019 שחשוב להגדיל את התעסוקה במגזר החרדי

יבגני סובה:  לא אתה, אדוני היושב-ראש, אבל אמרו שאתה אנטישמי

יבגני סובה:  כשאתה מציג פה נתון שהוא סופר חשוב למשק הישראלי, וזה מתקשר ללימודי הליבה, וזה לא קשור לחבר הכנסת אזולאי או חבר הכנסת גפני, זה קשור לכך שאנשים צריכים לקבל כלים בשביל לצאת לשוק התעסוקה

יבגני סובה:  דבר ראשון, לא שמעתי את זה פה, כי לא התייחסת לנתון של התעסוקה, וזה משמעותי, האוכלוסייה גדלה, האנשים צריכים לקבל כלים

יבגני סובה:  אלה דברים חשובים, ואני מקווה מאוד שבסקירות הבאות נשמע גם את זה

יבגני סובה:  לא תמיד צריך להתרגש כשאומרים לך משהו שלא קשור לוועדת הכספים, ותמשיך להיות עצמאי, תמשיך להסביר את הדברים, וגם באופוזיציה נתמוך בדברים הטובים

חיים ביטון: וזה לא פופוליסטי?     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אדוני הנגיד, ביקשת התייחסות לדברים, אנחנו עוד ניפגש פה פעמים רבות בעזרת השם

ניסים ואטורי: גם אני ביקשתי זכות דיבור

משה גפני: אבל הנגיד הולך

ניסים ואטורי: דיבר פה מישהו שהוא לא חבר כנסת

ניסים ואטורי:  סליחה, הרב גפני, אני האחרון שנשאר לו לדבר

ניסים ואטורי:  אני חייב לדבר

ניסים ואטורי:  באתי לכנסת כדי לדבר

ניסים ואטורי:  אמרתי שפה ייתנו לי לדבר

ינון אזולאי: זה זמני

ינון אזולאי:  חכה

משה גפני: הנגיד הולך, נשארים האנשים שלו

משה גפני:  עם כל הכבוד, דובר כל הזמן על העניין הזה

משה גפני:  בהיותי באופוזיציה אמרתי "המשק הוא חזק"

משה גפני:  אמרתי את זה כל הזמן

משה גפני:  אמרתי שיוקר המחיה והפגיעה בשכבות החלשות הולכים ונעשים גרועים מיום ליום

משה גפני:  ואתה, אדוני הנגיד, לא רק יועץ כלכלי של הממשלה, אלא גם יועץ חברתי

משה גפני:  דיון שלם היה כאן על הנושא הזה, מה עושים עם אלה עם השכר הנמוך במגזר הציבורי ובכלל ומה עושים עם יוקר המחיה

משה גפני:  זה הנושא

משה גפני:  לכן מה שיבגני אמר קודם שאמרתי, אמרתי שהמשק חזק, אף אחד לא אמר אחרת, אבל אמרתי שפגעתם ביוקר המחיה, פגעתם בשכבות החלשות

ניסים ואטורי: אני חושב שאני מסכים איתך, הרב גפני, ואני חושב שהמצגת פה ממש יפה ומדהימה, מראים פה דברים יפים, אבל הבעיה היא שהציבור בסוף, בשורה התחתונה, אין לו כסף לקנות אוכל הביתה, ועל זה צריך לחשוב, גם כשיושבים על הכיסא הגבוה של נגיד בנק ישראל ויושב ראש ועדת הכספים - - -     

משה גפני: הוא עושה עבודה מצוינת

ניסים ואטורי: מצוין לגמרי

ניסים ואטורי:  אמרתי, המצגת נראית נפלא, ואנחנו מושווים לעולם

ניסים ואטורי:  אם הקדוש ברוך הוא היה משווה אותנו לעולם, לא היינו יוצאים ממצרים והוא היה קורע לנו את ים סוף, ולכן צריך לחשוב על האדם הקטן

ניסים ואטורי:  כשמעלים את הריבית, צריך לדאוג לאזרח בסוף לוקח משכנתה, שיהיה לו כסף לקנות אוכל לילדים הקטנים שלו

ניסים ואטורי:  תודה רבה

משה גפני: בסוף דיברת

ניסים ואטורי:  ברור

ניסים ואטורי:  בטח

ניסים ואטורי:  אני חבר כנסת, נבחרתי על ידי הציבור

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אדוני הנגיד, בבקשה

משה גפני:  אני מודה לך על הסבלנות שלך

אמרי רון: קודם כול, תודה לכולכם

אמרי רון:  אני לא אענה אחד-אחד, אלא על כמה מהנושאים שעלו

אמרי רון:  שוב תודה לרב גפני, היושב-ראש

אמרי רון:  אנחנו כבנק ישראל אמונים לבוא לפה לכל שיח

אמרי רון:      אני רוצה להתחיל דווקא מרון, דיברת על הריבית, זה עלה פה בכמה וכמה אופנים

אמרי רון:  קודם כול, חשוב להבין, כלי הריבית הוא כלי רוחבי, הוא נועד להתמודד עם חוסר ההלימה בין ביקוש והיצע

אמרי רון:  אנחנו עוקבים אחרי כל הנתונים, כל הזמן בצורה מתמדת, וכמו שאמרתי, לצערי אנחנו מזהים שזה כבר לא בא רק מסעיפי חו"ל, וחשוב להבין את זה

אמרי רון:  חשוב להבין שברגע שהאינפלציה מתקבעת, הסיכון הוא כלפי מעלה, ואנחנו יודעים, אנחנו יודעים טוב יותר מכל מדינה אחרת מה בא לפתחנו אם הדבר הזה ממשיך

אמרי רון:  זה כמובן פגיעה בכלכלה ועוד פגיעה הרבה-הרבה יותר גבוהה דווקא בשכבות החלשות, והיא תגיע ישירות, כמו שנאמר פה, גם לאנשי המשכנתאות

אמרי רון:  לכן אין מה לעשות, כמו שבתקופת הקורונה באנו וידענו לסייע לכיוון אחד, לצערי זה חלק מהמציאות שכדי לרסן את האינפלציה, ולרסן את האינפלציה זה כדי שיהיה טוב יותר לכולם אחר כך, אנחנו חייבים להעלות את הריבית

אמרי רון:      למדיניות המוניטרית לוקח זמן

אמרי רון:  מצד אחד, צריך להיות סבלניים

אמרי רון:  יש מטאפורה ידועה של מקלחת שאתה מחכה למים החמים, אם אתה פותח בבת אחת את כל המים החמים, אתה עלול לקבל כוויה, אז התזמון שלנו הוא כל הזמן מצד אחד בכיוון הזה למזער הנזק, מצד שני יש מטאפורה שנייה של אווירון שבהתחלה אתה צריך לשים את המנועים בפול גז, ואחרי זה כשאתה מתקרב לגובה השיוט, אתה עדיין ממשיך לעלות

שלמה קרעי: מה אתה עושה במקלחת במטוס?     

אמרי רון: כנראה אני לא במטוסים שאני מתקלח בהם

רונן צור: אין ויכוח, אני רק חושב שאנחנו בגובה שיוט, ולכן אני מבקש שלא תעלה הריבית

אמרי רון: אנחנו להערכתנו בסביבה מרסנת, אבל היא תצטרך כנראה להיות עוד יותר מרסנת

אמרי רון:  ואנחנו עושים את זה כל הזמן כמובן בראייה תהליכית של מה שהנתונים מביאים לפתחנו

אמרי רון:      לגבי המשכנתאות, ינון וכל שאר חברי הכנסת, אנחנו מסתכלים כל הזמן על הנתונים האלה, ולא רק ברמת ממוצע

אמרי רון:  ציינת חלק מהרעיונות שלי, אמרתי שעכשיו לדוגמה אלה שלקחו את המשכנתה בחמש השנים האחרונות, משכנתה של בערך 800,000, העלות עלתה בממוצע ב-430 שקלים, אבל כמובן יש מנעד גדול

אמרי רון:  אני מסתכל מהחמישון התחתון עד העלות הגבוהה ביותר

אמרי רון:  זה מגיע ב-95, כמובן לסכומים שיותר מתקרבים ל700 ו-800

אמרי רון:      עם זאת, צריך להבין, בישראל עד היום גם המערכת הבנקאית ידעה לפרוס את הדברים האלה, ובמידת הצורך היא תדע

אמרי רון:  מדברים על חוזקה, ראיתם מה קרה פה עכשיו בבלק פריידיי של הרכישות

אמרי רון:  אנחנו עדיין בכלכלה חזקה, תהליך הריסון הזה הוא מחויב המציאות והוא יצטרך להיות על פני זמן

משה גפני: יש לך הסבר למה בזמן שהייתי יושב-ראש ועדת הכספים לא העליתם את הריבית, רק כשעזבתי העליתם?     

אמרי רון: אנחנו פועלים בהתאם לתנאי המשק, הרב גפני

שלמה קרעי: גם עכשיו לא יעלו כשאתה יושב-ראש הוועדה

משה גפני: הוא העלה עכשיו

שלמה קרעי: הוא לא יעלה יותר

אמרי רון: היינו צריכים להעלות, וכמו שאמרתי, כנראה זה לא סוף התהליך, עם כל הכאב, כדי שנמגר את האינפלציה

אמרי רון:  רבותיי, זה מחויב המציאות

שלמה קרעי: תכניסו בשיקולים גם את אותן אוכלוסיות חלשות, אולי לחכות עוד חודש או עוד חודשיים

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, כשהמס על חד-פעמי מגולגל במקום 13 שקלים, 22 שקלים, זה חזירות

יבגני סובה:  אין פה שום דבר

יבגני סובה:  עושים רעש גדול, בסוף מגלים שזה לא קשור לאינפלציה, זה קשור לחזירות

משה גפני: הוא היה אמור לעזוב, תנו לו בבקשה

אמרי רון: מה שניסיתי להעביר שהצעדים שאתם רואים הם בתכלול כל השיקולים האלה

אמרי רון:  אנחנו מסתכלים על כל האוכלוסיות לאורך כל הדרך

אמרי רון:  והסברתי כשהיה נושא אוקראינה-רוסיה, זה חייב אותנו להאיץ את התהליך

אמרי רון:  כנראה שנצטרך עוד להמשיך בתהליך הזה, אבל כל הזמן אנחנו מביאים לפתחנו את כל מכלול - - -     

טלי גוטליב: האוכלוסייה החשובה ביותר זו האוכלוסייה שבשבילה 500 שקל על פני חמש שנים זה המון, שבשבילה 800 שקלים במשכנתה על פני חמש שנים זה המון

טלי גוטליב:  צריך לתת קדימות לאוכלוסייה שקשה לה

משה גפני: אבל חברת הכנסת - - -     

טלי גוטליב: לי יש דירה

משה גפני: עם כל הכבוד, אנחנו לא עוסקים עכשיו ב"חיים שכאלה", מה יש לך ומה אין לך

טלי גוטליב: זה לא קשור, אדוני מר גפני, אני מדברת גם על האוכלוסייה שלך, שבשבילם 500 שקל זה המון

טלי גוטליב:  די, באמת

טלי גוטליב:  אין לי הומור, דרך אגב, מר גפני

טלי גוטליב:  אין לי חוש הומור

טלי גוטליב:  קח בחשבון שאני לא אבין שום בדיחה

טלי גוטליב:  אני אומרת כשאני שומעת פה על כלל האוכלוסיות, זה לא כלל האוכלוסיות

טלי גוטליב:  יש פה אוכלוסייה שמשלמת מחיר קשה מאוד

משה גפני: עם כל הכבוד, בוועדת הכספים אין הומור, זה נכון

טלי גוטליב: יש אוכלוסייה שזה לא מצחיק אותה

טלי גוטליב:  העובדים שלי לא עמדו ב-500 שקלים תוספת למשכנתה, זה המון

משה גפני: את לא יכולה להיכנס באמצע שהנגיד כבר מעבר לזמן

טלי גוטליב: לנגיד יש מספיק שכל וכתפיים רחבות, והוא הקשיב לזה, וזה בסדר

משה גפני: תודה רבה

אמרי רון: הקשבתי, וכשאמרתי "מכלול", התכוונתי לכולם

משה גפני: אתה לא מנהל איתה דיאלוג עכשיו

ינון אזולאי: רק התייחסות להתערבות שלכם בפיקדונות

ינון אזולאי:  מאוד חשוב לי הנושא

ינון אזולאי:  הגשתי הצעת חוק עם גפני

אמרי רון: קודם כול, אני האחרון שאומר שהמצב התחרותי במגזר הבנקאי הוא מושלם, אבל שלמה, מאז כניסתי לתפקיד, נעשו פה פעולות ללא הרף, אתם ראיתם, זה היה פה על הלוח, להגברת התחרות במגזר הפיננסי

שלמה קרעי: זה לא מספיק

אמרי רון: תן לי להשלים

אמרי רון:  נעשו פה המון-המון צעדים, וגם לחלקם צריך לתת זמן להבשיל

אמרי רון:      לגבי היציבות, שלפעמים משתמשים בזה כמעט כמילת גנאי בישראל, אמרתי: רבותיי, תלכו ותקשיבו למה שהיה בפרס נובל השנה

אמרי רון:  לגבי היציבות, לא הייתי משתמש בזה בזילות

אמרי רון:  כולנו ראינו מה קרה עם הקריפטו עכשיו, מה קרה עם חלק מהחברות החוץ-בנקאיות, מה קרה בבריטניה

אמרי רון:  רבותיי, בסוף צריך פה את האיזון הנכון בנושא הזה

שלמה קרעי: אם אתה אומר מאז כניסתך לתפקיד, הם גם הרוויחו עשרות מונים מאז כניסתך לתפקיד

שלמה קרעי:  מה זה אומר?     

משה גפני: קודם כול, אמרתי בעבר גם בראיונות, שאני לא מרוצה מהקצב של העלאת הריבית על הפיקדונות - - -     

ינון אזולאי: השאלה היא פשוטה, האם אתה בעד התערבות לפחות שיהיה במינימום על פיקדונות, כלומר שהבנקים יחויבו לעשות מינימום בפיקדונות 100%? זו שאלה פשוטה, לא שאלתי משהו אחר

ינון אזולאי:  הצעת החוק שלי מדברת על זה - - -     

אמרי רון: ינון, תן לי להשלים - - -     

ניסים ואטורי: מה קורה עם אלה שאין להם פיקדונות? לא לכולם יש פיקדונות

ינון אזולאי: אני אסביר לך אחר כך למה התכוונתי

משה גפני: בבקשה

אמרי רון: אני רוצה להסביר

אמרי רון:  אני רוצה לראות את הריבית על הפיקדונות עולה מהר יותר, אפילו באופן אגואיסטי, נעלה את התמסורת המוניטרית

אמרי רון:  כי מהו תהליך הריבית? הריבית עולה, אנשים צורכים קצת פחות, חוסכים יותר, ואז אנחנו רואים את הריסון בפעילות, וזה גם מוריד את האינפלציה

אמרי רון:  אני רוצה לראות את הבנקים מעלים יותר ויותר מהר, וזה דבר אחד

אמרי רון:  אמרתי את זה בעבר ואני אומר זאת שוב

ינון אזולאי: איך?     

קריאה: אבל זה לא קורה

אמרי רון: אני מבקש

אמרי רון:  תפקידנו כרגולטורים הוא לדאוג לסביבה יציבה ותחרותית

אמרי רון:  תנאי הכרחי לתחרות הוא שקיפות

אמרי רון:  ואכן, מאז שנכנסתי פעלנו בהרבה דרכים בנושא הזה להגברת השקיפות הפיננסית, אם זה בבנקאות פתוחה, אם זה במעבר בקליק, אם זה בנק חדש, ואני יכול להגיד פה שאנחנו כנראה בדרך לעוד בנק דיגיטלי, מאגר נתוני אשראי, רפורמת השקיפות במשכנתאות, ועכשיו המצגת של הריביות שאנחנו שמים, וזה לוקח זמן

אמרי רון:      אני רוצה להראות לכם פה את הריביות על פיקדונות לעומת ארצות-הברית - - -     

משה גפני: - - -     

חנוך דב מילביצקי: בארצות-הברית המשכנתה היא Non-Recourse

חנוך דב מילביצקי:  איך אתה בכלל משווה את זה?     

אמרי רון: לא על המשכנתאות, על הפיקדונות

אמרי רון:  אתם רואים באדום את ריבית הפד ואת ריבית בנק ישראל, ואתם רואים את הפיקדונות השונים

אמרי רון:  נכון, לקח זמן להעלות את זה, אבל תראו איפה הם ותראו איפה אנחנו

אמרי רון:  שם מדובר על אלפי בנקים

אמרי רון:  כביכול המודל האקסקלוסיבי של תחרות

אמרי רון:  זה דבר ראשון

אמרי רון:      בשקף הבא זה לא מצגת שלי, זה מצגת מהבנק המרכזי של סנט לואיס

אמרי רון:  מה שאתם רואים פה בשחור זה ריבית הפד, ואתם רואים מה שנקרא "פיקדונות לזמן קצוב, לשלושה חודשים

אמרי רון:  אתם רואים שבכל מחזור שבו יש עליות ריבית זה לא עולה אחד לאחד, ואם תסתכלו שם בקצה הימני, תצטרכו לראות במיקרוסקופ

אמרי רון:  צרת רבים לא חצי נחמה פה, אבל אתם מבינים לאן אני הולך

מיכל שיר סגמן: יש סכומי עתק של מזומנים שיושבים בבנקים כאבן שאין לה הופכין, כשאין שום פתרון למדינה מה לעשות עם הכסף הזה, וזה שוחק את הכסף של הציבור

משה גפני: אי-אפשר להתחיל עכשיו דיון

אמרי רון: חשוב לי להדגיש שגם לציבור, יש תפקיד חשוב לא פחות, להשתמש בכלים שנתנו להם, לאתגר את הבנקים, לגרום לגופים הפיננסיים להתחרות עליהם, להשוות מחירים, לקבל הצעות מחיר ולהשתמש במעבר הזה שאפשרנו להם בכלים הללו

אמרי רון:      מעבר לזה, חשוב לי לומר לציבור שיש מסלולי השקעה סולידיים שאינם הפיקדונות בבנקים

אמרי רון:  למשל השקעה בקרנות כספיות שהן נזילות לחלוטין, ואפילו בטוחות יותר

אמרי רון:  הן מעניקות היום ריבית גבוהה יותר מזו של הפיקדונות

אמרי רון:  אני כמובן לא יועץ השקעות, אני לא אומר לכם איפה להשקיע, אבל אני בהחלט קורא לציבור להיות מודעים לכל האפיקים שעומדים לרשותם ולברר - - -     

חנוך דב מילביצקי: אני הציבור

חנוך דב מילביצקי:  אני חבר כנסת חדש

חנוך דב מילביצקי:  אני לא מעמד נמוך, כולם פה מדברים על מעמד נמוך

חנוך דב מילביצקי:  אתה אומר שאתה קורא לציבור, אני לא ידוע על איזה כלים אתה מדבר

חנוך דב מילביצקי:  תנסה היום, אדוני, לגשת לבנק, לעבור בנק, להעביר פיקדון, לעבור משכנתה

חנוך דב מילביצקי:  תנסה, אדוני

שלמה קרעי: משכנתה, הלוואה

חנוך דב מילביצקי: אתה תיגש ותנסה ותראה מול מה אתה עומד

מיכל שיר סגמן: או להתמקח עם הבנקים על הלוואה

חנוך דב מילביצקי: מדברים פה על הלוואות, מדברים פה על 700 שקלים של משכנתאות ודברים כאלה

חנוך דב מילביצקי:  הציבור צועק שקשה

חנוך דב מילביצקי:  קשה למלא דלק בתחנת דלק

חנוך דב מילביצקי:  זה עלה המון בשנה האחרונה

חנוך דב מילביצקי:  אני לא אומר את זה כי אני מאשים ממשלה כזאת או אחרת - - -     

משה גפני: חבר הכנסת חנוך, אנחנו נקיים על זה דיון

חנוך דב מילביצקי: אני חושב שיש פה חוסר הבנה כשאתה אומר "אחריות של הציבור"

חנוך דב מילביצקי:  על איזה ציבור אתה מדבר? על כלכלנים עם תואר שני? רוב הציבור לא מבין את זה

משה גפני: אמרת

משה גפני:  תודה

משה גפני:  חבר הכנסת חנוך, תודה

משה גפני:  בבקשה, אדוני הנגיד

אמרי רון: חבר הכנסת חנוך, שמנו במיוחד טבלה שמאפשרת לאנשים לעקוב טוב יותר, כדי שיוכלו ל - - - את הריביות

שלמה קרעי: הלוואות ומשכנתאות חייבות להיות העברה בקליק

שלמה קרעי:  זה באמת יפתח כאן תחרות אמיתית

שלמה קרעי:  תובילו את הדבר הזה, זו תהיה התחלה של תחרות

מיכל שיר סגמן: הייתה הבטחה עוד מהתקופה של כחלון לזאפ הלוואות, זה טרם קרה

מיכל שיר סגמן:  אני רואה שזה מפורסם פה

מיכל שיר סגמן:  איפה האזרח הפשוט יכול לעשות את ההשוואה הזאת כדי לדעת שבנק אחד נותן לו את אותה הלוואה בפחות כסף?     

חנוך דב מילביצקי: אני ניסיתי, לא הצלחתי

משה גפני: רבותיי, אנחנו צריכים לסיים

משה גפני:  תודה רבה, אדוני הנגיד, אני מודה לך

משה גפני:  אנחנו נמשיך לדבר

משה גפני:  אני תיכף רוצה לסכם פה

שלמה קרעי: תגיד לו שאתה מודה לו ונותנים לו את כל הגיבוי לפתוח את השוק הזה לתחרות האמיתית

משה גפני: נותנים לו את כל הגיבוי על כל הדברים שהוא עושה, ויש לנו גם מה להגיד בעניין

משה גפני:  תודה

אמרי רון: צריך גם לעשות דברים בתזמון הנכון

אמרי רון:  מי כמוך יודע

משה גפני: חבר הכנסת דנינו, בבקשה

שלום דנינו: תוך כדי זה שהנגיד עוזב רציתי להגיד הערה קטנה

משה גפני: תודה רבה, אדוני הנגיד

משה גפני:  בבקשה

שלום דנינו: הנגיד מדבר על זה שאנחנו יוצאים למסע קשה כולנו, ואחר כך יהיה לנו קל

שלום דנינו:  ואני אומר שבמסע הזה יש אנשים שיש עליהם מטען מאוד כבד, והם לא יוצאים עם משקל זהה לאחרים

שלום דנינו:  כשיהיה קל לכולם, אני לא יודע כמה מהם יגיעו לשם

שלום דנינו:  מה שאני מצפה מהנגיד, כשאתם מעלים את הריבית, אתם צריכים לייצר מנגנונים לפחות לגבי המשכנתאות, איך מביאים מנגנון שמקל נקודתית במקום הזה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אמנון מרחב מהתאחדות הקבלנים

אמנון מרחב: צוהריים טובים, תודה לך, אדוני, וברכות לחברי הכנסת

אמנון מרחב:  אנחנו מאחלים לכם קדנציה פורייה

אמנון מרחב:  הנושא של הריבית הוא גלולת רעל לענף הנדל"ן והתשתיות, ובייחוד למאבק במחירי הדיור

אמנון מרחב:  ואני אסביר בקצרה למה

אמנון מרחב:      קודם כול, מה עושה הריבית? היא מקטינה את מלאי הדירות

אמנון מרחב:  קבלנים בונים פחות דירות בימים האלה כי המימון מכביד עליהם

אמנון מרחב:  הבנקים מכבידים עליהם, המימון מכביד עליהם, וזה מנוגד למדיניות של הנגיד שהוא אמר לכם: חברים, צריכים להגדיל את היצע הדירות

אמנון מרחב:  זאת אומרת, הריבית פעם אחת מקטינה את היצע הדירות, מעלה את המחירים, וזה הרה אסון

אמנון מרחב:  דבר שני, הרביתם פה בדיבור שזה פוגע במשקי הבית

אמנון מרחב:  חברת הכנסת גוטליב דיברה על זה, עוד 750 שקלים עד 1,000 שקלים בממוצע לחודש למשפחה

אמנון מרחב:  יש לזה פתרון, הוא בידיכם

אמנון מרחב:  תעבירו עכשיו, בקדנציה הזאת, בחודש הקרוב, חוק שמכיר בהוצאות הריבית כהוצאה מוכרת לצורכי מס

אמנון מרחב:  זו הטבה של 7,000 שקל למשפחה, זה מסייע להם סיוע ישיר

אמנון מרחב:  ואתם יכולים לעשות את זה, זה בידיכם, וזה בדיוק האיזון בין מדיניות מוניטרית שהיא באחריות הבנק לבין המדיניות הפיסקלית שהיא בידיכם

יבגני סובה: חצי מהאנשים לא משלמים מס כי הם מרוויחים 7,000 שקל

יבגני סובה:  אתה מציע פה לאנשים שלא מבינים את המשמעות של הצעד הזה

יבגני סובה:  זה צעד מבורך, אבל זה לא להם

אמנון מרחב: זה בוודאי יעזור לאותן שכבות שמשלמות

שלמה קרעי: לא רק זה, אתה בעצם אומר שבמקום לפתוח את השוק לתחרות - - - שהמדינה תממן את רווחי הבנקים

יבגני סובה: לא זה מה שהוא אמר

יבגני סובה:  אתה מבין מה הוא אומר?     

אמנון מרחב: אני לא אנהל ויכוח עם חברי הכנסת

אמנון מרחב:  הדבר הזה עלה פה על השולחן גם בכנסות קודמות

אמנון מרחב:  זה דבר הכרחי במציאות של היום, כדי להקל על הנטל

אמנון מרחב:      דבר שלישי, אנחנו קוראים לעסקת חבילה בין הממשלה לקבלנים, לרשויות המקומיות, שתעצור את הטירוף של מחירי הנדל"ן

אמנון מרחב:  איך היא תעצור את זה? המדינה תקפיא את הספסרות במחירי הקרקע, כי היא משווקת קרקעות במשורה ומעלה את המחיר

אמנון מרחב:  אנחנו הקבלנים, אם תהיה הקפאה של מחירי הקרקע, נתחייב להקפיא את מחירי הדיור, והרשויות המקומיות מנגד צריכות להתחייב להקל על מתן היתרי הבנייה

אמנון מרחב:  חברים, את האינפלציה בשנות השמונים גמרו רק עם עסקת חבילה במשק

אמנון מרחב:  פה מסביב לשולחן הזה כבר טחנו את סיפור הדיור ומחירי הדיור עד דק

אמנון מרחב:  איך אמר פה מישהו

אמנון מרחב:  15 שנה חוזרים על אותן טעויות ומתפלאים שהמחירים רק עולים

אמנון מרחב:  רק עסקת חבילה, להפסיק את עליות הריבית מידית ולהגדיל את היצע הקרקעות

אמנון מרחב:  תודה רבה

משה גפני: התאחדות יועצי המשכנתאות, ואחרי זה אני מסכם

יונתן ברלינר: לצד עליית הריבית שהיא הכרחית, בנק ישראל יכול לעשות צעדים שיקלו על נוטלי המשכנתאות בלי להוריד מהחשיבות של משפחה שלקחה חוב וצריכה להחזיר אותו

יונתן ברלינר:  יוצא שהיום החסמים המרכזיים של ההתנהלות הכלכלית המשפחתית במשכנתאות זה הרבה פעמים דווקא הרגולטור בעצמו

יונתן ברלינר:  בנק ישראל מתייחס מאוד לפיגורי המשכנתאות, לנתונים הרשמיים, והבעיה עם פיגורים במשכנתאות שעד שהנתון הרשמי מגיע ועולה למעלה זה כבר קצת מאוחר מדי, ויש משפחות שלא ישנות בלילה

יונתן ברלינר:  העלינו את האפשרויות שצריכים כבר להחיל היום, כמו הכנסה של אפשרות לקחת משכנתה על מדד תשומות הבנייה שלא אפשרית היום, או שאנשים שיש להם חובות צרכניים לא יכולים להשתמש בנכס שלהם לטובת המשכנתה, וככה ההחזרים שלהם מאוד גבוהים

יונתן ברלינר:  אנחנו נגד נטילת הלוואות סתם, אבל למי שיש חובות וצריך עכשיו להכניס לתוך המשכנתה בשביל להוריד את הריבית ולפרוס אותה, זה משהו שהרגולטור חוסם, וכמובן גמישות בהלוואות, כמו שעשה בנק הפועלים, שמאפשר להאריך ולהוריד

יונתן ברלינר:  צריכים להחיל את זה על כלל המערכת

יונתן ברלינר:      דבר אחרון שחשוב לי מאוד להגיד, להתריע פה בפני ועדת הכספים, בנק ישראל מקשיח בימים אלה את כל הנושא של יחס ההחזר במשכנתאות, את אופן מדידת ההכנסות

יונתן ברלינר:  זה משהו שהיה אמור להיות בנוהל, זה משהו שהיה אמור לעבור בוועדת הכספים

יונתן ברלינר:  זה לא נעשה דרך ועדת הכספים, זה נעשה דרך צוות הערכה מוסדי, דרך הביקורת, באו לבנקים ואומרים בימים אלו ממש: איך שחישבתם הכנסות במשך עשור שלם ומעלה זה לא נכון, אתם לא עושים כביכול לפי הנוהל, צריכים להחמיר הרבה יותר במדידת הכנסות, וזה משהו שנעשה בדלת האחורית, וזה צריך להיות פה

משה גפני: תעביר את הפרטים של מה שאמרת לוועדה, נבחן את זה

משה גפני:  אתה אומר שזה צריך לעבור בוועדה וזה לא עבר, אז תעביר לנו את הפרטים, אנחנו נבדוק את זה

משה גפני:  פורום העצמאים בהסתדרות

תיקי אדיסון: ההסתדרות הקימה פורום לעצמאים במדינת ישראל, על מנת שנמצה את מלוא הזכויות שלנו

תיקי אדיסון:  הקשבתי קשב רב למצגת של פרופ' ירון אמיר, ודבר אחד מאוד מאוד חשוב ומרכזי היה חסר לי שם, נושא העצמאים במדינת ישראל

תיקי אדיסון:  לא הייתה שום התייחסות לעסקים זעירים ולעסקים קטנים במדינת ישראל

תיקי אדיסון:  כמו שאנחנו יודעים הוא התייחס להייטק כקטר שמוביל את המשק הישראלי, ומה עם העצמאים? העצמאים עצמם מובילים את המשק הישראלי, הם גם קטר במשק הישראלי

תיקי אדיסון:      אני רוצה להתייחס לכך שכל נושא העלאת הריבית פוגע בעצמאי בשלושה אספקטים שאף אחד לא התייחס אליהם כאן, וצר לי

משה גפני: ובשכירים זה לא פוגע העלאת הריבית? למה רק בעצמאים?     

תיקי אדיסון: בהחלט

תיקי אדיסון:  אבל אצל העצמאים האספקטים רחבים הרבה יותר

תיקי אדיסון:  אצל העצמאי זה פוגע קודם כול בפן האישי מבחינת יוקר המחיה, העלאת הריבית על המשכנתה, הלוואות בבנק שהוא לקח בעקבות הקורונה ואחרי הקורונה, מכיוון שהריבית על ההלוואות עלתה, וכמובן ירידה בצריכה שפוגעת בעסק שלו, יש לו ירידה בהכנסות

תיקי אדיסון:      הפתרונות לדעתנו, פורום העצמאים, לכל המצב שהגענו אליו, הם כאלה: קודם כול, להפסיק להעלות את הריבית

תיקי אדיסון:  אני הבנתי שהוא מתכנן להעלות עוד את הריבית, כך שזה עוד לא הסוף

תיקי אדיסון:  הורדת מיסים

תיקי אדיסון:  אף אחד לא דיבר על זה

תיקי אדיסון:  מה קורה עם הורדת מיסים? הרי אנחנו בעודף תקציבי

תיקי אדיסון:  הוא הראה כאן מצגת לעילא ולעילא, שמדינת ישראל היא בין המובילות בעולם ובין החזקות בעולם

תיקי אדיסון:  יש ניתוק מוחלט בין המדינה והמצגת לבין מה שקורה בשטח עצמו

תיקי אדיסון:  הלוואות בערבות מדינה – מה קורה עם זה? למה לא עושים את זה? הלוואות עם ריבית מפוקחת

תיקי אדיסון:  אנחנו יכולים לעשות את זה, והמדינה צריכה לעשות את זה, בטח בשלב הזה, כדי שעסקים לא יקרסו ושמשפחות לא יגיעו אל מתחת לקו העוני

תיקי אדיסון:  בנוסף לעצור ולבלום את המס העקיף – כל הנושא של הדלק, כל הנושא של החשמל, שניהם אמורים לעלות עוד בסוף החודש הקרוב

מיכאל ביטון: אני לא מבין למה את לא רגועה

מיכאל ביטון:  ביבי הבטיח להוריד את כל הדברים האלה

משה גפני: כבר התחלת עם ראש הממשלה?     

מיכאל ביטון: את צריכה להיות רגועה מאוד מאוד

תיקי אדיסון: אנחנו מחכים לו, מיכאל

משה גפני: תודה רבה

מיכאל ביטון: אל תדאגי בכלל בכלל

משה גפני: רבותיי, אני רוצה לסיים את הדיון

משה גפני:  אנחנו מביעים דאגה רבה מהמציאות הזאת

משה גפני:  אנחנו לא מתערבים בהחלטות של הוועדה המוניטרית של בנק ישראל, אבל העלאה הדחופה הזאת של הריבית יוצרת עלייה ביוקר המחיה

משה גפני:  זאת המציאות, וזה נעשה באופן תכוף, יותר מדי מהר

משה גפני:  כשהריבית עולה, המשמעות של העניין פגיעה בנוטלי המשכנתאות ומעלה את יוקר המחיה

משה גפני:      אנחנו מודאגים מהעניין הזה שיוקר המחיה הוא איננו דבר שנמצא בראש סולם העדיפות של היועץ החברתי של ממשלת ישראל, שזה נגיד הבנק, והסקירה שלו הייתה סקירה מצוינת, וכולנו יודעים שהמשק הישראלי ברוך השם הוא משק חזק, הוא משק שכל פגעי הזמן בסופו של דבר לא פגעו בו

משה גפני:  היה מן הראוי שאלה שנמצאים במעמד כלכלי נמוך יותר לא ייפגעו, לא מיוקר המחיה ולא מנטילת המשכנתאות

משה גפני:      אמרתי ואני חוזר ואומר: ועדת הכספים, כל עוד אני היושב-ראש, תדון בכל הנושאים האלה

משה גפני:  היא לא תאפשר שיוקר המחיה יעבור לידינו ולא נדון בו

משה גפני:  אנחנו הולכים לדון עכשיו, בשעה 12:00, על הנושא של תנובה, של עליית המחירים של משק החלב והפגיעה במשק החלב, שזו פגיעה במחלבות, וזו פגיעה גם באזרחים

משה גפני:  אנחנו הולכים לקיים את הדיון הזה, ואנחנו נמשיך לקיים את הדיונים

משה גפני:      אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לבדוק ולהכין את הצעת החוק – כבר הנחת את הצעת החוק?     

ינון אזולאי: הנחתי אותה אצלך

ינון אזולאי:  חתמתי

משה גפני: אני מבקש שזאת תהיה הצעת חוק של הוועדה לגבי הנושא של הפיקדונות, אבל בעיקר אני מבקש לבחון ולבדוק ולהניח הצעת חוק שאלה שהם נוטלי משכנתאות, שהם זכאים לעניין הזה, כאשר הריבית במשק עולה, הריבית על המשכנתאות לא יעלו

משה גפני:  בן אדם שילם על המשכנתה, המדינה חייבת לסייע לו כדי לרכוש דירה, אני לא מדבר על העשירים, אבל אלה שהם במעמד ביניים ושכבות חלשות

משה גפני:  אני מבקש לבחון משפטית האם אנחנו יכולים, ולהניח הצעת חוק כזאת

מיכאל ביטון: של דירה ראשונה, של מחוסרי דיור שקנו בית ראשון

ינון אזולאי: מיכאל, אנחנו לא מכירים אחרים

משה גפני: אנחנו מכירים אחרים, אבל להם אנחנו לא נדרשים לסייע

שלמה קרעי: תכניס לזה ניוד בקליק של משכנתאות, שכל התהליך של השעבודים מאחור מתרחש בקליק

מיכאל ביטון: תעשה את זה בתור שר הכלכלה

שלמה קרעי: וביטול עמלת פירעון מוקדם

משה גפני: זאת הוועדה לפניות הציבור עכשיו? אני מבקש מהיועצת המשפטית לבחון את העניין הזה

משה גפני:  אני יודע שיש בזה גם בעיות משפטיות

משה גפני:  אנחנו נתמודד עם זה בעזרת השם

משה גפני:  אני רוצה להניח את הצעת החוק, ואז נבוא בדברים גם עם בנק ישראל

משה גפני:  לא נרפה מזה

משה גפני:  אם אכן יצטרכו להעביר הצעת חוק כזאת, נעביר הצעת חוק כזאת

מיכאל ביטון: תעביר החלטת ממשלה, כי ראש הממשלה הבטיח להקפיא את הריביות

משה גפני: אני לא ממשלה

מיכאל ביטון: הוא אמר שהוא יקפיא את הריבית על המשכנתה, אז תביא את זה כבר בממשלה

יבגני סובה: זה אחרי החלת ריבונות בבקעת הירדן, אני מבקש

יבגני סובה:  קודם החלת ריבונות בבקעת הירדן, אחר כך הקפאת משכנתאות

משה גפני: מיכאל, אתה יודע שאני לא יכול להתווכח איתך בגלל שאני מסכים איתך ברוב הדברים שאתה אומר

משה גפני:  אנחנו לא ממשלה, והממשלה לא רלוונטית לגבי הנושא של העלאת הריבית

משה גפני:      אני רוצה להביע תמיכה בעניין הזה

משה גפני:  אמרתי את זה, ואני חוזר ואומר, זה לא נושא הדיון, אבל אני מסכים שצריכה להיות עסקת חבילה

משה גפני:  המדינה היא אחת האשמות הגדולות במחירי הדיור

משה גפני:  היא מחזיקה את הקרקעות, היא זאת שמקבלת כסף כאשר אני קונה ממך דירה, היא לוקחת מזה כסף כמו שהיא לוקחת את הבלו על הדלק

משה גפני:  אם רוצים לטפל בעניין הזה, וחייבים לטפל בעניין הזה, צריך להגיע לעסקת חבילה שבתוכה המדינה תהיה צד מאוד מרכזי, בגלל שהיא זאת שגורמת בעניין הזה של עליית המחירים

משה גפני:      אני יודע, בכל פעם מגיע שר אוצר חדש, והוא מתקפל בפני הפקידים

משה גפני:  אומרים לו: לא יהיה כסף

משה גפני:  אני מציע להם עכשיו שאם יגידו לשרי האוצר שאין כסף, אני אראה להם את תקציב המדינה מאיפה אפשר לקחת

משה גפני:  תודה רבה