ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 161, 2022-06-28 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב.

וליד טאהא: הדיון שלנו היום הוא על הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 36) (מנגנון שבת למשאבת מים), התשפ"ב–2022, פ/3758/24, של חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב.

וליד טאהא: אני רוצה לתת ליעקב לומר כמה מילים על החוק שלו, ואחר כך ניתן לרעות מהייעוץ המשפטי לומר כמה דברים, ואז נעבור לאורחים.

וליד טאהא: בבקשה, יעקב.

קודם כל, תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

הנושא שאנחנו מדברים עליו היום הוא אומנם תחת הכותרת של חוק המקרקעין, זה כדי לנסות ולהסדיר את הנקודה הזאת, ואני אסביר במה מדובר.

אנשים שהם שומרי שבת – גם אם הם לא חרדים, הם יכולים להיות דתיים או מסורתיים.

בשנים האחרונות הנושא הזה של משאבות מים שמתקינים אותן בבתים – במיוחד בבתים גבוהים שבהם צריך שיהיה פוש למים כדי להגיע לקומות ולתת את השירות הנכון לתושבים.

וליד טאהא: אתה לא מדבר על בית פרטי.

על בית משותף.

בית משותף.

וליד טאהא: אתה מדבר על בתים משותפים.

בבית פרטי – בן אדם עושה מה שהוא רוצה בבית שלו.

אני מדבר על בית משותף, במיוחד על מגדלים או בניינים מרובי תושבים, מה שנקרא בנייה רוויה.

וליד טאהא: קבוצה של דיירים.

נכון.

כרגע הצעת החוק שלי מדברת על בתים קיימים, זאת אומרת, לא על בתים חדשים.

יש איזושהי הצעת חוק בנושא הזה של בתים חדשים.

בשנים האחרונות יש מכונים – יש גם את מכון צומת, גם את המכון הטכנולוגי, גם משמרת השבת – שמצאו פתרון לבעיה, ואני אסביר לכם מה הבעיה כי לא כולם מכירים את הבעיה.

איך פועלת המשאבה?

הרי משאבה פועלת ברגע שאתה פותח את הברז ושואב מים – חוזרים לשאיבה של פעם – המשאבה נדלקת ונותנת את הפוש למים כדי שיגיעו לדירה שלך או לשאר הדיירים, כל אחד בזמן שלו.

מבחינה הלכתית זה חשש גדול, או יותר נכון, חילול שבת, שאתה מדליק את המשאבה על ידי זה שאתה פותח את המים.

יכול להיות שיש כאלה שמקלים, אבל אני לא מכיר הרבה.

אני מכיר סיפור, ונמצאים פה אנשים ממשמרת השבת, על אדם שקנה דירה ברמת גן בבית משותף, אדם דתי, לא חרדי אפילו.

כשנודע לו שיש את הדבר הזה, לקח לו הרבה מאוד זמן עד שהוא החתים את כל השכנים ועד שהוא הגיע להסכמה עם כל השכנים.

והשכנים, זה לא שהם לא רצו, אבל יש כאלה שלא מבינים מה זה, לא יודעים – אל תיגע, כן תיגע.

וליד טאהא: ומה אתה מציע לעשות?

וליד טאהא: כאשר פותחים את המים בשבת, מה צריך לקרות?

מה שקרה, אדוני היושב-ראש – אני מסיים.

אני מסיים.

וליד טאהא: אני רוצה להביא אותך לתכל'ס.

אני רוצה קודם כל את הדבר הערכי, האמוני, ואתה מבין אותי, הרי אתה - - -

וליד טאהא: לגמרי.

וליד טאהא: לגמרי מקובל.

יפה.

ואותו בן אדם במשך ארבעה חודשים עד שהוא הצליח לסיים את הפרויקט הזה, בארבעת החודשים האלה הוא גר בבית שלו בימי חול, ובשבת הוא נסע בכל פעם למקום אחר כדי לא לחלל שבת.

יש מתקן שמתקינים כמו שיש בחשמל, כמו שיש מעליות שבת.

יש היום מתקנים – המכון הטכנולוגי, מכון צומת, משמרת השבת – שהוא מנטרל כביכול – ותיכף יסביר את זה כאן מהנדס – שהפעולה שלך לא היא הפעולה שפותחת את המשאבה, אלא המשאבה עובדת בצורה רנדומלית.

וליד טאהא: כמו שעון שבת?

משהו כזה.

זה מתקן, לא בונים את הכור האטומי החדש, ולא עושים משהו מאוד מאוד גדול.

כל הרעיון של הצעת החוק שלי הוא קודם כל לקבוע – אם יש הוצאות נוספות על ההתקנה הזאת, שזה יחול על הדייר שרוצה את זה, כמובן, הוא לא יכול להשית את זה על השכנים שלו, ולגבי ההליך, שההליך יהיה קצר ושיוכל לעשות את זה.

ואם יש למישהו עדיין בעיה בעניין, יש לנו – כל אחד שהיה בתחום הזה, אני הייתי ראש עיר, וכולנו מכירים, אפשר לפנות למפקח על בתים משותפים אם יש איזושהי בעיה למישהו.

אבל הכוונה היא להסדיר את זה.

הנוסח שעבר בוועדת השרים שונה בימים האחרונים בהתייעצויות עם הייעוץ המשפטי ועם משרד המשפטים.

כל הנוסח נמצא כרגע בפניכם.

אני לא ניסיתי לנהל על זה משא ומתן, אלא באמת לשים אותו כמו שהוא עם התיקונים.

ולהזכיר לכולם, כרגע אנחנו בקריאה ראשונה, ועד שזה יגיע לקריאה שנייה ושלישית יהיה אפשר לשייף עוד דברים או להסביר.

וליד טאהא: להוסיף, לתקן, לשפר.

נכון.

אבל הרעיון הוא להסדיר, לאפשר לבן אדם שנמצא – לא לגרום לכך שאנשים לא יכולים לבחור דירות במקומות מסוימים בגלל האמונה שלהם, בגלל שהם לא רוצים לחלל שבת.

וזה קורה, קורה, קורה.

תודה רבה אדוני.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת יעקב אשר.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לרעות רוזנטל מהייעוץ המשפטי.

וליד טאהא: רעות, תגידי מה שרצית לומר על הצעת החוק, ואחרי זה תקריאי את הנוסח.

וליד טאהא: אחרי שאת מסיימת להקריא, אנחנו נשמע את הצדדים.

וליד טאהא: בבקשה, רעות.

רעות רוזנטל בינג: אני רוצה לפתוח בכמה מילים כלליות על החלק שעליו אנחנו מדברים בחוק המקרקעין, ואז נסביר ממש בקצרה את הצעת החוק, נקריא, וכמובן נשמע את ההתייחסויות.

רעות רוזנטל בינג: חוק המקרקעין, החלק שאליו אנחנו מתייחסים הוא חלק שעוסק בבתים משותפים, והוא קובע שהרכוש המשותף באותם בתים משותפים שייך לכלל בעלי הדירות, כך שאם מישהו רוצה לבצע פעולה ברכוש המשותף הוא צריך את ההסכמה של כל בעלי הדירות.

רעות רוזנטל בינג: לכלל הזה יש יוצאי דופן, יש חריגים שקבועים גם בחוק, שביחס אליהם נדרש אחוז הסכמה נמוך יותר או אפילו לא נדרשת הסכמה בכלל.

רעות רוזנטל בינג: העיקרון שקובע את שיעור ההסכמה שנדרש ביחס לכל אחת מהפעולות הוא שככל שהפעולה היא יותר חיונית ופחות פוגענית, אחוז ההסכמה שנדרש הוא נמוך יותר, וכלל שיש בפעולה איזושהי פגיעה או פוטנציאל פגיעה משמעותי יותר בשאר בעלי הדירות, נדרש אחוז הסכמה גבוה יותר, כשיש איזשהו מדרג – אני אתן דוגמה כדי שנראה איפה אנחנו ממוקמים.

רעות רוזנטל בינג: למשל התקנת מעלית, שיש בה פוטנציאל פגיעה שהוא גדול יותר, היא ברף הגבוה ונדרש אחוז הסכמה של שני-שליש מבעלי הדירות.

רעות רוזנטל בינג: לעומת זאת, תאורת שבת, לא נדרשת בכלל הסכמה כי אין בה פגיעה.

רק להסביר שהפגיעה שמתכוונת אליה היועצת המשפטית היא שמעלית שבת עובדת יותר לאט.

זאת אומרת, זו פגיעה בשירות עצמו.

רעות רוזנטל בינג: אני דיברתי על התקנת מעלית בכלל, אבל כן, גם על מעלית שבת, זה איפשהו בתווך.

רעות רוזנטל בינג: הפעולה שעליה אנחנו מדברים בהצעת החוק הזו היא, כפי שהסביר חבר הכנסת יעקב אשר, התקנה של איזשהו מנגנון שמפעיל את משאבת המים באופן אוטומטי.

רעות רוזנטל בינג: להבנתנו, וכמובן נצטרך להבין כאן בדיון, מדובר בפגיעה שהיא ברף הנמוך.

רעות רוזנטל בינג: כלומר, לא אמורה להיגרם פגיעה לבעלי הדירות האחרים, או שהפגיעה שאמורה להיגרם היא מאוד מאוד מצומצמת, ואת זה נצטרך לשמוע, כי זו ההנחה של ההצעה בנוסחה הנוכחי.

רעות רוזנטל בינג: הנוסח שמונח בפניכם קובע שביחס לפעולה הזו לא נדרשת הסכמה של יתר בעלי הדירות, בכפוף לכמה תנאים.

רעות רוזנטל בינג: אני אגיד את רשימת התנאים ואז גם נקריא ונוכל לפתוח את הדיון.

רעות רוזנטל בינג: התנאי הראשון שאותו מעט שינינו מהנוסח שפורסם, בעקבות הערות גם של משרד המשפטים הוא שבעל הדירה שמבקש להתקין צריך למסור הודעה לכל בעלי הדירות.

רעות רוזנטל בינג: לנציגות הבית המשותף ולכל בעלי הדירות לפחות 30 יום לפני ההתקנה.

רעות רוזנטל בינג: פרק הזמן הזה יאפשר לאותם בעלי דירות שמתנגדים או שיש להם הסגות לפנות למפקח ככל שיש צורך בכך.

רעות רוזנטל בינג: התנאי השני הוא שיש התחייבות של בעל הדירה שמתקין להשיב את המצב לקדמותו אם המנגנון אינו נדרש יותר.

רעות רוזנטל בינג: התנאי השלישי הוא שהפעולה לא מייצרת פגיעה או מטרד.

רעות רוזנטל בינג: התנאי הרביעי, שגם נוסף בעקבות הערות של משרדי הממשלה, שהתקנת המנגנון תיעשה בהתאם לחוק החשמל כשהכוונה היא שבעל מקצוע שמוכשר לבצע את הפעולות האלה לפי חוק החשמל ושמוסמך ומחזיק ברישיון לבצע את הפעולות הוא זה שיבצע את ההתקנה וכך מבטיחים שההתקנה תיעשה בצורה בטוחה ובצורה שלא אמורה לפגוע במשאבה עצמה.

רעות רוזנטל בינג: העיקרון האחרון הוא שהמתקין נושא בעלויות הן של ההתקנה והן של האחזקה והתפעול.

רעות רוזנטל בינג: בתוך האחזקה והתפעול הכוונה היא גם לעלויות נוספות של חשמל ומים, אם יש כאלה, וגם לנושא של בלאי של המשאבה.

רעות רוזנטל בינג: אנחנו הכנסנו סעיף שמאפשר לשר המשפטים לקבוע תקנות בעניין הזה, כשהתקנות אמורות לקבוע עקרונות של חישוב כדי למנוע סכסוכים.

רעות רוזנטל בינג: אני מבינה שיש הערות גם על הסעיף הזה, וכמובן נשמע את כל ההערות.

רעות רוזנטל בינג: אני אקריא את הנוסח.

רעות רוזנטל בינג: אני כבר אומרת שיש כאן שינויים קלים מהנוסח שפורסם, ואני אקריא אותם.

וליד טאהא: אפשר לרשום הערות לפי סעיפים, ונתייחס לזה בהמשך.

רעות רוזנטל בינג: "הצעת חוק המקרקעין (תיקון – מנגנון שבת למשאבת מים), התשפ"ב–2022 – אני רק אגיד עוד מילה, שהעקרונות האלה הם העקרונות שקבועים גם ביחס להתקנה של תאורת שבת, עם שינויים מסוימים בהתאם לשוני במנגנונים.

וליד טאהא: תודה רבה, רעות.

וליד טאהא: רשות המים נמצאים כאן, נכון?

וליד טאהא: אז רשות המים, עורכת הדין תהל ברנדס, סגנית בכירה ליועצת המשפטית.

וליד טאהא: רשום לנו גם איתי שגיא, מנהל אגף פיתוח ומשק מים וביוב עירוני.

וליד טאהא: מה אתם חושבים על הרעיון?

וליד טאהא: יעקב יצירתי או שהוא יוצר לכם בעיות?

תהל ברנדס: אדוני, מכיוון שאין לנו מידע על המנגנון הספציפי שבו מדובר, אין לנו יכולת לומר אם יש פה עלויות נוספות ומה משמעותן, ואם יש השפעה על המערכות הפנימיות.

תהל ברנדס: ככל שירצו שאנחנו נתייחס לדברים לגבי מנגנונים ספציפיים, אנחנו נוכל להתייחס בהמשך או בהמשך תהליך החקיקה.

וליד טאהא: אבל אתם מכירים את הרעיון.

תהל ברנדס: לא מכירים את המערכות האלה, לא משהו שאנחנו - - -

הוא מהנהן בכן, ואת אומרת שלא.

וליד טאהא: יעקב, אז הוא מכיר והיא לא, מה הבעיה?

וליד טאהא: הוא יגיד מה הוא מכיר.

תהל ברנדס: אם זה כך, מיד אני אפנה את הזירה.

וליד טאהא: אסור לך להפעיל לחץ פיזי לא מתון.

אני לא מנחה את העדה.

איתי שגיא: ברשותך, אני אתקן.

איתי שגיא: אנחנו מכירים מנגנונים כאלה, אנחנו לא יודעים על מה מדובר בהצעה הזו, ולכך תהל מתייחסת.

וליד טאהא: אחרי כל ההסברים של יעקב ורעות, אתם עדיין לא יודעים מה מוצע כאן?

וליד טאהא: אפילו אני ידעתי.

איתי שגיא: לא מוצג בשום מקום המפרט של המנגנון ומה הוא כולל וכולי.

איתי שגיא: מכירים את הקונספט של סחרור מים ומשאבות וכולי, ולכן הנהנתי, אבל מה שעורכת הדין ברנדס אמרה - - -

וליד טאהא: הבנת יעקב?

וליד טאהא: הוא הנהן על זה, לא על זה שהוא מכיר מערכת.

זה הנהון טוב.

וליד טאהא: הסתפקתם בדברים, נכון?

תהל ברנדס: בהחלט.

וליד טאהא: מי מייצג את משרד המשפטים?

וליד טאהא: עורכת דין נועה.

נועה סרברו: נועה סרברו ממחלקת ייעוץ וחקיקה, משפט אזרחי.

נועה סרברו: בוקר טוב.

נועה סרברו: בימים האחרונים היינו בשיח עם הלשכה המשפטית, ואני חושבת שהרבה מההערות שלנו, כמו שרעות הציגה, הוטמעו בנוסח.

נועה סרברו: יש עדיין סוגיה שהיא בליבת ההצעה, בהמשך לדברים שרשות המים העלו, זו הייתה האינטואיציה שלנו כשקיבלנו את ההצעה, שהתכלית שלה היא בהחלט ראויה, ויש מקום לבחון הסדר בנושא הזה שיקל על הציבור, בסוף זה שירות בסיסי וחיוני, ואנחנו רוצים לבחון איך אפשר להקל ולשפר את המצב.

נועה סרברו: נקבעו מנגנונים מאזנים בהצעה הזאת, השאלה היא אם האיזון הזה הוא באמת האיזון המתאים אל מול המערכת שעליה מדובר.

נועה סרברו: גם אנחנו פנינו למשרדי הממשלה וגורמי המקצוע בשביל לשמוע מה עמדתם המקצועית, וכמו שאתם מבינים, לא הצלחנו עדיין לקבל עמדה אם המנגנון הזה יכול לפגוע בפעילות המשאבה, במערכת החשמל, מה העלויות שלו, מה הסיכון לבעלי הדירות האחרים אם אותו מתקין לא יישא בהוצאות ואם הוא מתחבר למערכת הציבורית של הבניין הכול יושת על בעלי הדירות כולם.

וליד טאהא: לגבי אחוז המסכימים – לא ראיתי שבנוסח יש אחוז מסכימים, אבל איך זה יופעל?

וליד טאהא: אני פגשתי את עניין אחוז המסכימים בכל מיני נושאים פה בוועדה.

וליד טאהא: זה לא דומה, אבל למשל התחדשות עירונית – היה שני-שליש, הורדתי את זה ל-66%.

הורדנו.

וליד טאהא: נכון, הורדנו.

נועה סרברו: גם רעות הציגה את זה שדיני הבתים המשותפים מנסים לייצר את האיזון כי יש כאן - - -

וליד טאהא: אז כמה יהיה פה?

נועה סרברו: זאת ההתלבטות.

נועה סרברו: אם אנחנו נשמע - - -

וליד טאהא: כי אם הבניין הוא בניין שגרים בו אנשים שלא מעניין אותם שכאשר הוא פותח את הברז נפתחת איזושהי משאבה, מבחינה דתית לא מעניין אותו, לבין אלה שכן מעניין אותם, אפשר להיכנס לפלונטר.

לכן אדוני, בהצעת החוק שלי – ואני גם חושב ככה – לא צריך להגיע לאחוז.

זו דעתי, אני אגיד את זה עד הסוף.

זה לא קרוב בכלל לא לבנייה ולא לתמ"א או לכל הדברים הללו.

זה לא משהו שמשנה את אופי הבניין ואת הכול, אבל ככל שנתקדם בחקיקה – ונמצאים פה מהנדסים שיציגו – אם יצטרכו, אז יכול להיות שיצטרכו למצוא את ההגדרה איך פועל המנגנון.

אם יתברר בחוכמת השולחן בוועדה שיש כל מיני השלכות, אז נחשוב ביחד על איזה אחוז – אם 30%, 10% או בכלל לא.

וליד טאהא: יש לי שאלה מקצועית.

וליד טאהא: שאלה אחרת, גם בבית משותף אפשר להתקין את זה באופן פרטי לבית יחיד בתוך הבית המשותף?

לא.

לא, לא, המשאבה היא לכל - - -

וליד טאהא: אז המשאבה היא בקו הראשי בחוץ.

כדאי שנשמע את - - -

וליד טאהא: בסדר, נשמע, אבל אני מקדים את המאוחר קצת.

נועה סרברו: אם אפשר להשלים עוד משפט לגבי הסכמת הדיירים, היום בחוק יש את מנגנון התאורה בשבת שעל בסיסו נוסחה הצעת החוק הזאת, ויש גם את מנגנון פיקוד שבת למעלית, ששם, לצורך ההשוואה, נדרש רוב של בעלי דירות כדי להתקין - - -

סמי ישראל: כשאין מנגנון.

סמי ישראל: כשאין מנגנון.

סמי ישראל: כשיש מנגנון - - -

נועה סרברו: כן, כן.

נועה סרברו: - - - מנגנון פיקוד שבת למעלית למקום שבו אין – בבניינים החדשים, כשיש שתי מעליות, חובה להתקין את המנגנון, זו סוגיה אחרת, אבל אם יש מעלית שבה אין מנגנון בבית משותף שיש בו מעלית אחת או יותר, נדרשת הסכמה של רוב בעלי הדירות.

אבל לא בתאורה.

בתאורה לא נדרשת הסכמה.

נועה סרברו: נכון, זה פשוט כדי לתת את שני הקצוות.

רעות רוזנטל בינג: אני חושבת שהשאלה היא איפה על הציר הזה זה ממוקם.

בדיוק, איפה זה על הציר הזה.

נועה סרברו: מעלית שבת, אין ספק שהיא משפיעה על כל בעלי הדירות – צריך לעצור בכל קומה, וזה יכול להפריע לבעלי הדירות שלא צריכים את זה, זה מעכב להם את השימוש במעלית, יש כאלה שטוענים שזה מרעיש.

נועה סרברו: ההוצאות גם שם מושתות רק על מי שמשתמש.

נועה סרברו: תאורה בשבת זה משהו שהוא הרבה יותר פשוט ופחות משפיע על בעלי הדירות האחרים, ולכן השאלה, כמו שכבר עלה כאן, מה ההשפעה של המנגנון הזה, גם מבחינת עלויות וגם מבחינת תפקוד המערכות.

נועה סרברו: אני רק אוסיף עוד נקודה בהקשר הזה – רשות הכבאות נמצאים כאן אתנו, כי עלתה גם שאלה על ההשפעה על אמצעי בטיחות אש, כי בחלק מהמקרים המשאבות האלה משמשות גם את מערכת כיבוי האש, ולכן זו סוגיה שהיא בהחלט משמעותית.

נועה סרברו: עוד נקודה אחת לגבי ההצעה של הוועדה, ששר המשפטים יקבע תקנות בעניין אופן הנשיאה בהוצאות – זו נקודה שאנחנו נרצה להמשיך לחשוב עליה, כי אני לא בטוחה שהתקנת תקנות בנושא הזה תהיה כל כך פשוטה, ויכול להיות שהיא רק תסרבל את הנושא הזה, כי שוב, אין לנו כרגע גורם ממשלתי שיודע לתת לנו תחשיבים לגבי ההוצאות.

נועה סרברו: אם נשמע שכן, יכול להיות שזה יותר ריאלי, אבל הייתי חושבת – שוב, אחרי שנשמע את הנתונים - - -

אולי בהמשך הדרך נוכל ליצור תקנות - - -

נועה סרברו: המנגנון שקיים היום לגבי הנשיאה בהוצאות של מעלית שבת, נראה לי שאפשר לאמץ אותו על פניו גם בהקשר הזה, כלומר, שהוא פשוט קובע את העיקרון – וצריך להוסיף בהצעה שאלו גם עלויות ההתקנה, לא רק ההפעלה – מי שמתקין ומי שמשתמש, הוא זה שנושא בהוצאות.

וליד טאהא: תיכף נדע אם יש אומדנים של עלויות של התקנה של המכשיר, של כל הדברים האלו.

נועה סרברו: אני רק אוסיף שאנחנו בדקנו עם המפקחים על רישום מקרקעין, שהם אלו שדנים בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים המשותפים, אם מגיעים אליהם, כי זה היה החשש שיהיו המון סכסוכים על נושא ההוצאות.

נועה סרברו: לגבי מעליות שבת, הם לא מכירים, או שמגיעים אליהם סכסוכים בודדים בנושא הזה של השתתפות בהוצאות, ואין היום תקנות לגבי איך מתחשבנים.

נועה סרברו: אז אפשר אולי ללמוד מזה, אבל שוב, צריך לקבל עוד נתונים ולראות אם זה מקביל או לא.

רעות רוזנטל בינג: אני רק אגיד שהסעיף הזה של התקנות, בגלל שיש כאן היבטים מסובכים בחישוב של בלאי ושל עלויות נוספות, אז היה נראה לנו נכון שזה לא יגיע בסוף לדיירים שיצטרכו ביניהם להכריע בסוגיות שהן טיפה יותר מורכבות, ויהיה - - -

נועה סרברו: למרות שגם במעלית שבת יש אלמנט של בלאי בגלל שהמעלית עוצרת יותר פעמים.

ושם זה בתקנון, או שם החוק - - -

נועה סרברו: שם החוק קובע את העיקרון, ומסתבר שלא מגיעים על זה הרבה סכסוכים.

אז יכול להיות שבמהלך הדרך, אם תהיה לנו ברירות יותר סופית אולי נצליח בקריאה השלישית, שזה יגיע אחרי הבחירות הבאות - - -

סמי ישראל: אגב, זה לא כל כך מורכב.

סמי ישראל: אפשר את ההפרש.

וליד טאהא: עוד מעט תדבר, הפרוטוקול לא מכיר אתכם, ועל כן אתם סתם מדברים.

וליד טאהא: הפרוטוקול לא מכיר אתכם.

וליד טאהא: כל מי שהפרוטוקול לא מכיר אותו, כאילו לא דיבר.

וליד טאהא: אז לא כדאי.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: יהודה סיסו, תאגידי מים וביוב.

וליד טאהא: הוא בזום.

וליד טאהא: יו"ר תאגידי מים וביוב.

וליד טאהא: יו"ר של מי?

קריאה: יו"ר של פורום המנכ"לים.

יהודה סיסו: יהודה סיסו, מנכ"ל תאגידי מים.

וליד טאהא: מה אתה חושב על ההצעה של יעקב אשר?

יהודה סיסו: בוקר טוב.

יהודה סיסו: השם המלא הוא יהודה סיסו, מנכ"ל תאגיד המים מעיינות העמקים ויושב-ראש מנכ"לי תאגידי המים.

יהודה סיסו: לכאורה לנו כתאגידי מים אין נגיעה למה שקורה בתוך בניין.

יהודה סיסו: אנחנו אחראיים עד הכניסה לבניין ומשם המנגנון הוא באחריות של הדיירים.

יהודה סיסו: עם זאת, אני לא מכיר את המנגנון, כמו שאיתי אמר, ולכן קשה מאוד להתייחס למשהו שטכנולוגית הוא עוד לא כל כך ברור, אבל צריך לזכור שבניין – במיוחד בניינים רבי קומות – היום זו עיר קטנה.

יהודה סיסו: מדובר פה על מערכת שהיא מערכת הגברת לחץ לקומות הגבוהות, מערכת לכיבוי אש, כמו שנאמר פה, ופה בהתייחסות אתם מתייחסים רק לנושא של חוק החשמל ואיך לחבר את אותה משאבה או את אותה מערכת שכן תעבוד רצוף או לא תעבוד רצוף.

יהודה סיסו: צריך להבין איך זה משפיע על מערכת המים של הבניין.

יהודה סיסו: אני חושבת שחייבת להיות שם הערה שמתייחסת למתכנן מים, שייקח את זה בחשבון איזו השפעה יש לזה על מערכות הלחץ של הבניין בשגרה, בטח ובטח לחירום ונושא כיבוי אש.

כיושב-ראש אתה בוודאי יכול להתייעץ עם דוד צלניק, שהוא מנכ"ל התאגיד, והוא מכיר את זה בבני ברק קצת יותר טוב.

יהודה סיסו: אני בטוח, כי בבני ברק - - -

אבל ההערה שלך בסדר.

יהודה סיסו: יש פה שוני גדול מאוד בין בניין של שמונה קומות, שזה מנגנון מסוג אחד, לבניינים היום של עשרות קומות, שיכול להיות שהפתרון צריך להיות מובנה כבר בתוך הבניין, זה הרבה יותר פשוט מאשר להיכנס לכל מיני שינויים הנדסיים אחר כך בבניין.

רעות רוזנטל בינג: אני רק אשאל, מתכנן מים – מה הרגולציה שחלה?

רעות רוזנטל בינג: בוודאי שכל החקיקה והוראות כל דין קיימות והן חלות גם על המצב הזה.

רעות רוזנטל בינג: השאלה היא – כי מתכנן מים זה משהו שלא מוגדר כרגע בחוק הזה, והוא קצת זר - - -

יהודה סיסו: היום כשבניין מוקם ומתכננים את המערכות הסניטריות שלו – על זה איתי יכול לדבר – יש תהליך מאוד ארוך שבסופו של דבר יש מתכנן מים שמתכנן את המערכות הסניטריות, הן עוברות בדיקה ואישור שהן עומדות בתקנים והן נותנות מענה לכל מערכות המים, גם הסניטרי, וכמובן גם למערכות כיבוי האש, ומקבלות אישור, ואז הבניין נבנה בהתאם לאותה תוכנית.

יהודה סיסו: נראה לי שלעשות שינוי בתוך בניין – זה חייב להיות בעל מקצוע מעבר לחשמלאי שמכניס מנגנון כזה או אחר.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני חוזר לוועדה.

וליד טאהא: נמצאים אתנו נציגים של המשרד לביטחון פנים, כבאות והצלה.

וליד טאהא: אני רוצה לשמוע מכם אם הרעיון הזה יכול להפריע לפעילות שלכם באותו בניין.

וליד טאהא: במה זה יכול להפריע לכם?

תומר חזות: בוקר טוב אדוני, תומר חזות, יועץ משפטי של אגף הגנה מאש, הרשות הארצית לכבאות והצלה.

תומר חזות: כמו שנועה אמרה קודם, אנחנו מדברים על שלושה סוגים עיקריים של משאבות – משאבה שהיא רק למי שתייה, משאבה שהיא רק לכיבוי אש ומשאבה שהיא משולבת למי שתייה ולכיבוי אש.

תומר חזות: לגבי המשאבה שהיא רק לכיבוי אש, נראה לי שגם חבר הכנסת אשר יסכים להחריג אותה באופן ברור מההצעה - -

חד משמעית.

תומר חזות: - - כי זה לא העניין, זה פיקוח נפש, ואין על מה לדבר פה.

נכון.

תומר חזות: לגבי משאבה שהיא רק של מי שתייה, זה לא מענייני כרשות הכבאות, אז גם עליה אני לא מדבר.

תומר חזות: מה שאנחנו צריכים לדון עליו כרגע - - -

וליד טאהא: המשאבה לא משליכה על - - -

תומר חזות: משאבה שמתעסקת רק במי שתייה היא לא משליכה.

תומר חזות: יש משאבה משולבת – מי שתייה וכיבוי אש, יש שלושה סוגים, אדוני, כמו שאמרתי.

וליד טאהא: אבל בית משותף שיש בו דיירים, למה זה יהיה לצרכים נוספים?

תומר חזות: אמרתי, יכולה להיות משאבה שהיא משולבת גם לכיבוי אש וגם למי שתייה, ויכול להיות שיש הפרדה, שיש אולי מאגר מים משותף, אבל תהיה עליו משאבה אחת שפועלת למי שתייה ומשאבה אחת שפועלת לכיבוי אש, אלו דברים שקורים.

אלו דברים קיימים.

תומר חזות: לגבי המשאבות המשולבות, העמדה שלנו היא אותה התנגדות נחרצת כמו לגבי המשאבות לכיבוי אש, כיוון שהמוצר הזה, כמו שאמרו חבריי פה קודם, לא מוכר לנו, לא ברור לנו וזה לא המקום להכיר לנו אותו מכיוון שמדובר בעניין של פיקוח נפש.

תומר חזות: צריך שהוא יהיה מתוקנן בתקן ישראלי 1596 ובתקן ישראלי 1928, שהם התקנים המחייבים לעניין התקנה ותחזוקה של משאבות כיבוי אש.

תומר חזות: ברגע שמוצר כזה יהיה חלק מהתקן ויהיו מעבדות מאושרות שיכולות לאשר – אפילו אנחנו ברשות הכבאות לא בודקים בעצמנו את המשאבות האלו, יש מעבדות שבודקות וסומכות את ידיהן שאין פה אפילו ספק ספיקא של פיקוח נפש, אז אפשר יהיה להתקדם.

תומר חזות: אני סמוך ובטוח שכל מי שיושב פה מסביב לשולחן לא מעוניין להיכנס אפילו לא לספק פיקוח נפש, ולכן העמדה שלנו היא שאנחנו נבקש להחריג מההצעה באופן ברור ומפורש כל משאבה שמשמשת לכיבוי אש או גם לכיבוי אש.

רעות רוזנטל בינג: בהקשר הזה, מה ההיקף של אותן משאבות משולבות פחות או יותר?

תומר חזות: ניסינו בסד הזמנים המאוד קצר לאסוף נתונים על הנושא הזה, שוחחנו גם עם דרגי השטח שלנו וגם עם אנשים במכון התקנים.

תומר חזות: להבנתנו, יש מספר לא זניח של משאבות משולבות, זאת אומרת, זה לא משהו שאפשר לפתור אותו בקלות, אבל בהחלט יכול להיות שרוב המשאבות הן נפרדות.

תומר חזות: זאת אומרת, יש משאבות מי שתייה ברוב הבניינים, יכול להיות שמשאבות מי השתייה נפרדות מהמשאבות של כיבוי האש, אבל זה ראשוני מאוד, קשה לי לסמוך את הידיים ולהגיד אלו 100% הנתונים.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני חוזר אליך, איתי, רצית לומר משהו?

איתי שגיא: רציתי רק להמשיך את מה שיהודה סיסו ציין לגבי הביצוע.

איתי שגיא: כמובן, מתייחסים שם רק לחוק החשמל, אבל צריך גם מהנדס אינסטלציה או הידראוליקה יהיה שותף לעשייה, וצריך לוודא מי מפקח על הביצוע, אם זה אחרי ההשלמה של העבודה, יודעים שזה בוצע כמו שצריך.

איתי שגיא: כמו שחברינו בכבאות ציינו, הנושא של התקינה, צריך להבין מה המנגנון לניתוק המערכת בכל המקרים האלו, איזו בקרה יש לנו, וגם מה התחזוקה השוטפת שנדרשת.

איתי שגיא: הדברים האלה צריכים להיות ברורים לציבור שהולך להתקין את זה כדי המערכת תהיה אמינה ותיתן שירות טוב.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: נמצאים אתנו פה מהנדסים שמכירים את הדבר הזה, יודעים להסביר אותו – עלויות, פעולה?

וליד טאהא: אתם מזמינים אחד את השני?

וליד טאהא: אז קדימה, שאחד יקבל תעוזה וידבר.

וליד טאהא: יציג את השם והתפקיד לפרוטוקול, ויסביר לנו מה יעקב אשר רוצה מהחיים שלנו.

יהודה הינריך: יהודה הינריך, מחקר ופיתוח במכון משמרת השבת, זה גוף כשרות שנותן מענה למכשירים טכנולוגיים בהקשר הלכתי.

יהודה הינריך: עיקרון הפעולה של המערכת שמוצגת הוא הדבר היחיד שהחוק מתייחס אליו.

יהודה הינריך: החוק לא מתייחס ליישום בפועל, וכמו כל מערכת, יש הרבה דרכים ליישם אותה.

וליד טאהא: את זה הבנו, אבל ממך רצינו עזרה על הדבר הזה בעצמו, מה הדבר הזה.

יהודה הינריך: במשאבה קיימת בלי מצב שבת יש חיישן שמרגיש לחץ בקו מי שתייה, גם במשאבות משולבות.

יהודה הינריך: מעבר לפרסוסטט שקיים בקו כיבוי אש, יש חיישן לחץ שמרגיש את הלחץ בקו מי שתייה ונותן הוראות לבקר איזו מהירות נדרשת ממנו, או אם בכלל נדרשת ממנו עבודה, והוא מפעיל את המשאבה.

יהודה הינריך: ברגע שאנחנו נכנסים למצב שבת, המערכת מתעלמת מקריאת החיישן וקובעת מהירות לפי הערכה של המתכנן בהתאם לביקוש הצפוי בקו מי שתייה.

יהודה הינריך: במערכות משולבות של מי שתייה וכיבוי אש בקו כיבוי אש יש חיישן נוסף, פרסוסטט לחץ, שנותן למערכת אינדיקציה על ביקוש בקו כיבוי אש.

יהודה הינריך: ברגע שהמערכת מקבלת אינדיקציה על ביקוש בקו כיבוי אש, בין במצב שבת ובין במצב חול, זה לא משנה, המערכת מתעלמת מכל מה שהיא קוראת בקו צרכני, בקו מי שתייה, ועוברת לעבוד לפי הגדרות שקבעו לה בביקוש של כיבוי אש.

יהודה הינריך: המנגנון שאנחנו מוסיפים פה על המערכת הוא מנגנון מזערי, ואני לא מתפלא שרשות המים ומערכת כיבוי אש לא התייחסו אליו בעבר כי הוא מנגנון שולי מכל ההיבטים שקשורים ביניהם.

יהודה הינריך: מעבר לכך, לגבי מה שציינו פה קודם על רמת המטרד שיש לשכנים, אם נשווה מעלית שבת או תאורה – מעלית שבת, כמו שאמרנו, קשה לשכנים לשאת את זה, תאורה זה דבר שקל.

יהודה הינריך: כשאנחנו מדברים על מנגנון של שבת במשאבות, הרבה מאוד חברות משאבות מכינות מראש את המערכת עם אופציה, מתג, שמעביר אותן למצב שבת וזה מגיע כך מראש ועובר את כל מערכת התקינה - - -

וליד טאהא: אתה אומר שלא מרגישים את זה בכלל.

זה עובר את כל מערכת התקינה.

וליד טאהא: רק בכיס ירגישו את זה.

יהודה הינריך: אני אשלים את המשפט.

לא הם.

לא הם.

יהודה הינריך: ירגישו, זה קיים, אבל אף דייר לא ידע אם שכן שומר שבת ייגש למערכת ויעביר את המתג למצב שבת אם המתג הוכן מראש.

יהודה הינריך: המתגים המוכנים מראש קיימים במערכות שעברו את כל השלבים הנדרשים לפי חוק.

יהודה הינריך: במצב ששכן בא להוסיף את זה בדיעבד, כמו שציינו כאן קודמיי, להיכנס למערכת בדיעבד ולהוסיף, החוק מתייחס לזה, גם בחוק החשמל.

יהודה הינריך: לעשות שינוי בלוח חשמל קיים – אסור לחשמלאי לעשות שם שינוי.

יהודה הינריך: כמובן שההצעה לא באה לשלול שום חוק קיים בשום תחום שהוא לא בחשמל, לא בכיבוי אש, ואני התפלאתי לראות את זה כתוב בחוק, את המשפט על חוק החשמל כי זה אומר שאם לא רשמנו את זה, אז אנחנו פטורים מחוק החשמל.

יהודה הינריך: אין ספק שכשאדם נכנס למערכת קיימת, מערכת גדולה ומורכבת, ועושה בה שינוי, ולו הקטן ביותר, מישהו צריך לקחת אחריות על השינוי.

יהודה הינריך: זה ללא כל ספק, זה חוק קיים, זה לא קשור לחוק הזה, אם הוא ייכתב או לא ייכתב.

יהודה הינריך: החוק לא בא לשלול משום הוראת חוק אחרת.

יהודה הינריך: אני מסכים, יש מורכבות, כשנכנסים למערכת קיימת, מערכת מורכבת וגדולה עם המון היבטים, השינוי הכי קטן שנעשה שם – מישהו צריך לקחת אחריות.

יהודה הינריך: על זה אני מסכים ללא כל ספק.

יהודה הינריך: אבל אני לא רואה שהדרישה הזאת מונעת מלהעביר את החוק בלשונו כיוון שהחוק לא בא לשלול הוראה של כל חוק אחר.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: ביקשת לדבר קודם.

וליד טאהא: שם ותפקיד לפרוטוקול, בבקשה.

ראובן צדוק: בוקר טוב.

ראובן צדוק: ראובן צדוק, מנכ"ל האגודה לתרבות הדיור.

ראובן צדוק: ראשית, אנחנו מברכים על הצעת החוק, אני חושב שזה דבר שהוא מתבקש.

ראובן צדוק: אלינו, לאגודה לתרבות הדיור, למוקד, מגיעות לא מעט פניות בנושא הזה.

ראובן צדוק: במסגרת סל השירותים של האגודה יש ייעוץ שנקרא ייעוץ הלכתי – יש לנו רב שנותן פתרונות הלכתיים, לא רק חוקתיים, כפי שציינו פה שניתנים על ידי המפקחים על הבתים המשותפים.

ראובן צדוק: יש לנו מישהו שהוא גם רב וגם עורך דין, הוא נותן את הפן ההלכתי לאותם אנשים.

ראובן צדוק: דרך אגב, זה לא רק למגזר החרדי, זה גם לציבור המסורתי שמגיע אלינו.

ראובן צדוק: כולם פונים, הרבה אנשים פונים אל הערוץ הזה כדי לשאול מה ההלכה אומרת בסוגיות כאלה ואחרות, גם צומת המליץ לנו בנושא הזה.

ראובן צדוק: אני חושב שההקבלה הכי טובה לעניין הזה היא פיקוד שבת של מעלית במעליות שאין בהן את זה.

ראובן צדוק: זו ההקבלה הכי טובה.

ראובן צדוק: אני שמח שיש 30 יום לאנשים להתנגד, וכך גם לא צריך את ההסכמה כמו בפיקוד שבת.

ראובן צדוק: גם את העניין של ההתחשבנות אפשר בהחלט לפתור כמו שעושים בפיקוד שבת: לוקחים את העלות, מה הייתה העלות, ואם יש תוספת, אז מי שנהנה מאותו חיישן – דרך אגב, הוא יכול לעזור במידת הלחץ, להזרים בשעות קבועות וזה יעשה דווקא טוב לאנשים בכל הבניין – הוא יישא בעלויות האלה בדיוק כמו בפיקוד שבת במעלית שבת, זה כבר מאורגן אז אין פה מה לשנות.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: יש לנו פה נציג של ארגון הרבנים?

וליד טאהא: יש לנו נציג של ארגון הרבנים?

לא, זו משמרת השבת, הם אנשי מקצוע.

וליד טאהא: אוקיי, תודה רבה.

וליד טאהא: את רוצה לשאול שאלה?

וליד טאהא: אז נשמע אותך, תציג את עצמך לפרוטוקול – שם ותפקיד בבקשה.

סמי ישראל: סמי ישראל, יועץ משפטי, האגודה לתרבות הדיור.

סמי ישראל: אני רוצה, ברשותכם, להתייחס קצת לפן החוקי של הצעת החוק.

סמי ישראל: קודם כל, הרעיון ללא הסכמת בעלי הדירות הוא רעיון שקיים בחוק בסיטואציות מסוימות, למשל התנתקות ממערכת חשמל, ממערכת לחימום מים והסקה.

סמי ישראל: זו מערכת שמוכרת.

סמי ישראל: אני חושב – ואני אומר את זה עם כיפה על הראש ובצניעות מסוימת – צריך להבין שלא צריך לפגוע בזכויות קנייניות של בעל דירה דתי.

סמי ישראל: זאת אומרת, אם אתה לא נותן לו את האפשרות, פגעת במידה מסוימת בזכות הקניינית שלו, הוא צריך ליהנות, כמו כולם, מהמים ולא לחלל את השבת.

סמי ישראל: אם אתה לא נותן לו את האפשרות הזאת, פגעת בזכות קניינית שלו, זו גם נקודה שצריך לקחת אותה בחשבון, כי כשאנחנו קונים נכס אני זכאי ליהנות מכל הזכויות שזכאי להן כל אדם אחר ולעולם לא ניצור עקרון שוויון אחיד בבית המשותף.

סמי ישראל: זאת אומרת, תמיד יהיה מישהו שייהנה – זה שגר על הגג ויש נזילה בגג ומתקנים את הגג, מי שנהנה מזה בעיקר הם בעלי הדירות העליונות.

סמי ישראל: זו נקודה אחת, ולכן אני חושב שגם הנקודה הזאת של הזכויות השוות צריך לקחת בחשבון.

וליד טאהא: כי הם גם אלה שניזוקים לעתיד, בעלי הדירות העליונות, אז הם נהנים מהתיקון, מן הסתם.

סמי ישראל: נכון.

סמי ישראל: נכון.

סמי ישראל: לגבי הוראת סעיף קטן (1), העניין שדי בהודעה, זה תואם את מה שאנחנו קוראים לו חוק הפרגולות, שדי במסירת הודעה לעניין ההיתר, ככה שגם החוק מכיר את הסיטואציה הזאת.

סמי ישראל: אני רוצה לומר שבבית המשותף כדאי לקדם את העיקרון הזה כי בסופו של דבר לפעמים אתה פונה לקבל תשובה ואתה לא מקבל, ואנשים צריכים להבין – בעיקר הנציגות צריכה להבין – שאם אתה פונה, יש להם פרק זמן שהם צריכים להשיב.

לא קיבלת - - -

סמי ישראל: בדיוק, זו נקודה נוספת.

סמי ישראל: לגבי העניין של השבת המצב לקדמותו – אני מסופק אם זה כדאי משום שאם יש מנגנון כזה, למה אני צריך להשיב את המצב לקדמותו?

סמי ישראל: איפה כדאי להשיב את המצב לקדמותו?

סמי ישראל: בסיטואציה שהתקנתי מעליון ואני נכה ואני צריך שתהיה לי נגישות, אבל במצב הזה זה בסך הכול עניין של להזיז מתג.

סמי ישראל: למה אני צריך להחזיר את המצב לקדמותו?

סמי ישראל: אני סתם מסבך את העניינים.

סמי ישראל: זה מיותר לחלוטין.

הערה נכונה.

סמי ישראל: אני גם שותף לתחושתו של חברי לעניין הפעלת המנגנון תיעשה לפי חוק החשמל.

סמי ישראל: יש סיטואציות שלא צריך להגיד.

סמי ישראל: החוק הזה קיים.

סמי ישראל: אני אזכיר אותו או לא אזכיר אותו, הוא הרי קיים, אני אצטרך לפעול על פיו.

סמי ישראל: זה כמו שאתה אומר אנחנו צריכים לפעול על פי החוק.

וליד טאהא: יכול להיות שכאן התכוונו לבטיחות של ההתקנה.

סמי ישראל: אז תציין.

וליד טאהא: בסדר, אז מה?

וליד טאהא: למה לא? איפה הבעיה להזכיר את זה?

- - - דיון בנוסף יהיה עכשיו.

וליד טאהא: צריך לנהוג לפי כללי הבטיחות גם?

סמי ישראל: זה בסדר, אבל פה כתוב לפי חוק החשמל, שהוא ממילא קיים.

יש בחקיקה הרבה פעמים את זה.

רעות רוזנטל בינג: זה ברור שכל החוקים חלים ביחס למצב הזה.

וליד טאהא: אוקיי, תתכנס.

סמי ישראל: הערה אחרונה במשפט אחד, לגבי שר המשפטים בהתייעצות יתקין תקנות – אגב, הנורמה הזאת חוזרת בחוק המקרקעין הרבה פעמים, אני לא ראיתי שהתקינו תקנות.

סמי ישראל: זה קיים לעניין הפעלת - - -

וליד טאהא: אז הוא מניח לך, אז מה אתה רוצה?

סמי ישראל: אני אומר שאם אתה כותב כזאת הוראה - - -

וליד טאהא: בסדר, כותב למקרה הצורך.

סמי ישראל: בגדול, אני חושב שהמגמה היא נכונה כדי ליצור איזשהו איזון בין הציבור.

סמי ישראל: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: למי רצית שנפנה, יעקב?

שאלת אם יש נציג הרבנים – אין נציג הרבנים, אבל יש נציג – רקע, בשתי מילים.

נציג משמרת השבת.

וליד טאהא: אוקיי, מי שירצה להוסיף על הדברים שלו - -

נמצאים פה גם משמרת השבת, גם המכון - - -

וליד טאהא: - - יבקש זכות דיבור, ניתן לו, כי אנחנו מתכנסים לסיום.

אנחנו מסיימים תיכף.

וליד טאהא: רגע, רעות רוצה לשאול שאלה, בבקשה.

רעות רוזנטל בינג: אני רק רוצה לוודא בהיבטים הטכניים כדי שנראה שהאיזון שנקבע כאן הוא האיזון המתאים.

רעות רוזנטל בינג: כשמתקינים את המנגנון הזה בדיעבד, כלומר, לא מלכתחילה, שאז זה פועל עם כל המערכות, האם יש לזה איזושהי השפעה על הדיירים שגרים בקומות העליונות?

רעות רוזנטל בינג: למשל, האם בין פעימה לפעימה יש לחץ אחר של מים שהוא יחסית מורגש?

וליד טאהא: האם יפחית לחץ או לא יפחית?

רעות רוזנטל בינג: במשך כמה זה מורגש?

קרול יעקב: קרול יעקב, מתקין מערכות.

קרול יעקב: אני מתקין את המערכות האלה בהרבה בניינים, בערך 100-50 בחודש.

קרול יעקב: זה לא משפיע על הדיירים האחרים, הלחץ נשאר קבוע, וגם המערכת יודעת לזהות שהמשאבה עובדת בשבת ובחגים בלי הפסקה ומשווה את שעות העבודה של המשאבות האחרות אליה, המערכת סופרת את שעות העבודה של המשאבה.

וליד טאהא: אתה אומר שאתה מתקין את זה 100-50 פעמים בחודש?

קרול יעקב: כן.

וליד טאהא: אז תגיד לי כמה עולה המנגנון הזה.

קרול יעקב: אם לקחת את הכול, בין 6,000 ל-8,000 שקל.

וליד טאהא: וכמה עולה לתחזק אותו?

וליד טאהא: או שאתה משלם את הסכום הזה באופן חד פעמי וזהו?

קרול יעקב: זהו.

וליד טאהא: זהו, 8,000-6,000 שקלים ואתה לא חוזר לשלם על תחזוקה?

קרול יעקב: מי שמזמין תחזוקה, מערכות מים, זה כולל גם אחזקה של שבת.

הוא אומר שזה נכנס בתוך התחזוקה הקיימת.

וליד טאהא: בתוך התחזוקה הקיימת של הבניין?

קרול יעקב: בטח.

לא, לכל משאבה יש תחזוקה.

ברגע שזה בילד-אין - - -

וליד טאהא: יש לה אחריות, ואחרי זה אתה משלם.

רעות רוזנטל בינג: השאלה מה ההוצאות העודפות.

וליד טאהא: בדיוק, לכמה דירות המנגנון הזה יכול להיות טוב?

קרול יעקב: לכל הבניין.

קרול יעקב: לכל הבניין.

וליד טאהא: מה זה כל הבניין – ל-50, ל-10, לשמונה?

קרול יעקב: עכשיו עשיתי בנתניה – יש 100 דירות בבניין.

וליד טאהא: אוקיי, המנגנון עצמו יכול להיות טוב גם עד 100 דיירים.

קרול יעקב: 34 קומות.

וליד טאהא: ואז צריך משהו משופר יותר, למעלה מ-34?

קרול יעקב: אותו דבר.

קרול יעקב: אין שום שינוי.

הוא רוצה להוסיף משהו.

אני עוזר לך פה, זה הכול.

דניאל שנשינסקי: שלום, אני דניאל שנשינסקי ממכון צומת.

דניאל שנשינסקי: רציתי להוסיף רק – לא בטוח שהיה ברור כאן – המערכות לא משתנות, המשאבות הן אותן משאבות, אותם סוגים של משאבות, הבקרים הם אותם בקרים, רק התוכנה שונה.

דניאל שנשינסקי: המערכת לא משתנה.

דניאל שנשינסקי: אז אם יש מערכת שכבר תוכננה על 100 דירות, 34 קומות, היא תהיה אותה מערכת, היא רק תפעל קצת שונה בגלל התוכנה.

דניאל שנשינסקי: זאת אומרת שגם התחזוקה ורוב הצריכה, שהיא במשך השבוע ולא בשבת, היא תהיה כמעט באותה רמה של צריכה, זה כמעט לא משתנה, זה משתנה יום אחד בשבוע, וביום האחד בשבוע זה הופך להיות במקום לפי צריכה – למשל בניין של 100 דירות, אני מניח שברוב הזמן המשאבות ממילא עובדות.

דניאל שנשינסקי: השינוי הוא לא גדול.

וליד טאהא: אני לא מוצא קשר בין הצריכה לבין הדבר הזה.

וליד טאהא: פה מחפשים שיטה איך לעשות את זה כשר, אבל מה הקשר לצריכה – משתמשים פחות או יותר במים בגלל זה?

וליד טאהא: אני לא מוצא קשר.

נועה סרברו: אני חושבת שהכוונה היא שהיום כשאין את המנגנון, המשאבות פועלות רק לפי צריכה.

נועה סרברו: למשל בלילה, כשכולם ישנים - - -

וליד טאהא: אבל המשאבה פועלת רק כאשר פותחים את הברז, כי אז זה לא השתנה, הצריכה היא אותה צריכה.

נועה סרברו: אבל כשהמנגנון פועל, המשאבה תפעל - - -

וליד טאהא: כן, עכשיו שאלה מקצועית: לפי הבנתי, אתה מחבר פה שני דברים – גם מכשיר לצינור המים הראשי, וגם מערכת חשמלית, נכון?

יהודה הינריך: ההתערבות היא בעיקר בלוח החשמל, ההתערבות במערכת האינסטלציה היא לבחור רכיב מסוים במקום רכיב אחר.

וליד טאהא: אז איך תנווט את זה לקו המים בלי מכשיר?

וליד טאהא: מה זאת אומרת התערבות רק בחשמל?

וליד טאהא: אתה הולך להתקין מכשיר בקו המים הראשי?

יהודה הינריך: לא, אני לא מתקין מכשיר, האלמנטים קיימים, אני רק נותן הוראה לבקר - - -

וליד טאהא: עוד שעה של דיון אני אהפוך למהנדס של הדבר הזה.

וליד טאהא: תסביר לי איך אתה מתקין מערכת חשמל שתעשה את העבודה הזו שמדברים עליה ללא משאבה.

יהודה הינריך: יש בקר שמפעיל את המשאבה.

יהודה הינריך: הבקר מקבל אינדיקציה - - -

וליד טאהא: יש משאבה?

יהודה הינריך: יש משאבה, היא קיימת, אותה משאבה - - -

וליד טאהא: למה צריך להניח מראש שהיא קיימת?

וליד טאהא: אולי יש בניין שמקבל מים ללא משאבה?

וליד טאהא: יש לו לחץ מים טוב, הוא לא צריך את המשאבה.

הצעת החוק שלי לא מדברת על בניין כזה.

בניין של ארבע קומות, חמש קומות, שיש לחץ מים טוב, תאגידי המים יודעים - - -

וליד טאהא: ואז - - -

אין כלום.

וליד טאהא: הכול בסדר.

הכול בסדר – פותח ברז, יוצא.

וליד טאהא: הבנו.

וליד טאהא: אני רוצה להתכנס להצבעה על המערכת של יעקב, על הצעת החוק של יעקב.

וליד טאהא: מה אתה רוצה להוסיף?

וליד טאהא: תחזור על השם.

תומר חזות: תומר חזות.

תומר חזות: תודה, אדוני.

תומר חזות: שתי הערות קצרות – אחת לעניין ההזכרה של חוק החשמל.

תומר חזות: אני חושב שחשוב מאוד לציין את זה גם בחוק שעוסק בזכויות - - -

וליד טאהא: ציינו.

וליד טאהא: ציינו את זה.

אני הסכמתי שזה יצוין כאן.

תומר חזות: החובה שלפני - - -

חברים, אני לא אביא דבר שחלילה, יש בו סכנה או סכנת נפשות.

פיקוח נפש דוחה שבת ויום כיפור ויום כיפור שחל בשבת.

תומר חזות: בסדר.

תומר חזות: בהקשר הזה אני רוצה להשלים שלעמדתנו המשפטית, כל ביצוע פעולה שעלולה לפגוע ביעילות סידורי בטיחות האש בבניין היא פעולה שהיא בלתי חוקית כבר היום – גם לפי חוק הכבאות וגם לפי חוק התכנון והבנייה.

וליד טאהא: תכניס אותנו לקשר עם הצעת החוק הזו.

תומר חזות: אמרתי שאם נוגעים במשאבות כיבוי האש - -

וליד טאהא: את זה אמרו.

תומר חזות: - - זו פעולה שהיא לא חוקית כבר היום.

וליד טאהא: הסוגיה הזו תידון בהמשך.

וליד טאהא: אם הצעת החוק תקבל עכשיו דין רציפות, היא וההצעה שלי, בקדנציה הבאה אני ויעקב נדון בשתיהן כאן ונציין את הנקודה שאתה מעלה, אנחנו מבטיחים לך.

תומר חזות: תודה, אדוני.

אני חושב שעד אז יכירו קצת.

אחת הבעיות שאני רואה פה היא שלא מכירים.

וליד טאהא: גם אז יעקב יהיה באופוזיציה ואני אהיה בקואליציה, בעזרת השם.

איך אומרים?

חלום טוב חלמת.

אבל אנחנו מסתדרים.

אני מסתדר בכל מקום.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: אתה חלמת חלום אחר?

וליד טאהא: אתה חלמת חלום יותר טוב?

תומר חזות: רק עוד הערה אחת קצרה, אדוני.

תומר חזות: השיח ההנדסי צריך להתקיים בפורום המתאים, בוועדת תקינה במכון התקנים עם כל גורמי המקצוע.

וליד טאהא: כמו שהתקיים עכשיו ביני לבין יעקב, שיח הנדסי.

תומר חזות: דומה.

תומר חזות: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: שם ותפקיד לפרוטוקול.

אריאל כהן: אריאל כהן, מנהל מחלקת משאבות במשמרת השבת.

אריאל כהן: המשפט שלי יהיה יותר קצר מההצגה שלי.

אריאל כהן: אני פה בשם מאות אנשים שסובלים מהבעיה הזאת, שגרים בכל מיני מקומות מעורבים, בעיקר אחרי שיש מחיר למשתכן והרבה חרדים גרים היום במקומות מעורבים וסובלים מזה.

אריאל כהן: יש כמה אנשים שאני מכיר אישית בשנים האחרונות שלא נמצאים בבית בשבת.

וליד טאהא: אתה שם לב שכולנו פה בשביל זה, לא?

וליד טאהא: לא רק אתה, אפילו אני פה בשביל זה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: מישהו מאגף ימין שלי לא דיבר ורוצה לדבר?

וליד טאהא: אין לנו כזה.

וליד טאהא: היה שינוי בנוסח?

רעות רוזנטל בינג: לא היה שינוי בנוסח.

וליד טאהא: כי זה חשוב לנוסח ההצבעה.

רעות רוזנטל בינג: הנוסח שהוקרא זה הנוסח, להבנתי, להצבעה.

רעות רוזנטל בינג: יש מספר נקודות שעלו שיצטרכו לדון בהן - - -

אני מסכים שבדברי ההסבר – את יודעת לעשות את זה - - -

וליד טאהא: יעקב, איפה האנשים שמצביעים אצלך?

אני יכול להצביע במקום.

וליד טאהא: הוא יכול?

לאה קריכלי: הוא יכול.

אני בעצמי אומר את זה, כי אני עובד מול משרדי הממשלה – בדברי ההסבר אפשר בהחלט להוסיף שהועלו נקודות מסוימות שאנחנו - - -

וליד טאהא: אבל אם בינתיים לא ערכנו שינוי ספציפי על הנוסח, אפשר להצביע על הנוסח, ובהמשך – את ההערות שמענו, יש הערות שאולי ייכנסו לנוסח הסופי בהמשך.

נכון.

נכון.

וליד טאהא: אני אומר את זה לגבי הנוסח שמצביעים עליו עכשיו, הוא הנוסח - - -

נועה סרברו: חשבתי אולי להציע שהתקנות, מאחר שאנחנו עוד רוצים לבחון אם יש בהן צורך והתועלת בהן עולה על הסרבול, להפוך את התקנות - - -

וליד טאהא: אז אפשר לעשות את זה בהמשך.

וליד טאהא: אם באמת אין בהן צורך, אז אפשר להסיר.

בדיוק.

להוריד יותר קל מאשר להוסיף.

נועה סרברו: חשבתי אולי לכתוב שאלו יהיו תקנות רשות ואז אנחנו נוכל - - -

וליד טאהא: לא, מבחינה טכנית ואחרת, תמיד אפשר להוסיף על הנוסח, להוריד מהנוסח, לשנות בנוסח, הכול בסדר.

וליד טאהא: עכשיו ההצבעה תהיה הצבעה בקריאה ראשונה.

וליד טאהא: אחרי הקריאה הראשונה החוק מגיע הנה עוד פעם, ואם צריך להוסיף – מוסיפים, להוריד – מורידים.

וליד טאהא: זו לא התחייבות, זו לא חתונה קתולית.

וליד טאהא: ההצבעה בקריאה ראשונה היא לא חתונה קתולית, אפשר לחזור בה, הכול בסדר.

וליד טאהא: על כן הנוסח לא השתנה מבחינתי.

רעות רוזנטל בינג: הנוסח שהוקרא.

וליד טאהא: הנוסח שהוקרא, כן.

וליד טאהא: אנחנו ניגשים להצבעה על הצעת חוק המקרקעין (תיקון) (מנגנון שבת למשאבת מים), התשפ"ב–2022, פ/3758/24, של חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב.

וליד טאהא: היות ולא הוגשו הסתייגויות - -

פעם ראשונה.

וליד טאהא: - - בדרך כלל יעקב מגיש הסתייגויות, עכשיו אני הייתי צריך להגיש הסתייגויות, אבל אני אעשה את זה לקראת הקריאות הבאות.

וליד טאהא: לא רמזתי שאני במקום שלך דהיום, זה ימשיך להתקיים בנוסח הקיים.

וליד טאהא: אני מעלה להצבעה את הצעת החוק כפי שהיא הוקראה.

וליד טאהא: מי בעד הצעת החוק?

וליד טאהא: מי נגד הצעת החוק?

וליד טאהא: מי נמנע?

וליד טאהא: בעד – רוב

וליד טאהא: נמנעים – אין

וליד טאהא: אני קובע שהצעת חוק המקרקעין (תיקון) (מנגנון שבת למשאבת מים), התשפ"ב–2022, פ/3758/24 עברה בקריאה ראשונה.

וליד טאהא: תודה רבה.

אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, לצוות שלי, לצוות הוועדה, לצוות המשפטי ולכל האחרים.

תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה לכל אלה שבאו והשתתפו, הישיבה נעולה.