ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 327, 2022-09-20 11:45

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם.

אלכס קושניר: היום יום שלישי, כ"ד באלול התשפ"ב, 20 בספטמבר 2022.

אלכס קושניר: אנחנו פותחים את דיוני הוועדה.

אלכס קושניר: היום על סדר היום יש לנו השלמה של תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022, בעקבות מבצע עלות השחר.

אלכס קושניר: אני מזכיר לכולם שבדיון הקודם דנו בכל התקנות והגענו להרבה מאוד הישגים.

אלכס קושניר: לא אמנה אותם כעת, חבל על הזמן של כולם.

אלכס קושניר: אנחנו נעבור על זה אחר כך.

אלכס קושניר: מה שאז התחייבנו לעשות, שבתקופת טרום הלחימה, בין 2–5 באוגוסט, בזמן שהופעלו הגבלות של הצבא בעקבות הערכת המצב שלו – ויש כאן נציג של צה"ל שיפרט ככל שהוא יכול – התחייבנו בוועדה להכניס ישובים נוספים מעבר לשני הישובים שהיו בתקנות בהתחלה, וכך עשינו.

אלכס קושניר: עשינו עבודה מקדימה והיום אנחנו מוכנים לתקן את התקנות על מנת להכליל בהן את הישובים הללו.

אלכס קושניר: כמובן נמנה את הישובים, נכניס אותם גם לתוספת.

אלכס קושניר: כדי שנתחיל לעשות את זה קודם כול צריך לפתוח את הרביזיה של נירה ושלי, שאותה הגשנו בפעם הקודמת.

אלכס קושניר: אני מבקש להצביע על הרביזיה.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה, לפתוח את הנושא לדיון?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: בעד – 3

אלכס קושניר: נמנעים – אין

אלכס קושניר: הרביזיה אושרה והדיון נפתח.

אלכס קושניר: יש הצעה לסדר של חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: אנחנו בדיון חשוב מאוד, על פיצויים בדיעבד למבצע, ואסור לנו לצאת פטור בלא כלום בהקשר הזה.

נירה שפק: מכיוון שתוכניות החירום של מדינת ישראל אין להן שורות תקציביות – ראינו את נושא תוכנית ההפגות, אנחנו יודעים שאין עדיין שורה תקציבית מוסדרת לנושא הזה, השיטה עדיין לא מוסדרת בנושא הזה; תוכנית מרחק בטוח לפינוי תושבים, בהגדרות של צה"ל אין לה שורה תקציבית; אין עדיין תוכנית סדורה של "ישוב מפנה ישוב" ולאן, ובטח לא אל מול עונות בשנה.

נירה שפק: לכן במהלך החשוב שנעשה פה היום לתת מענה זה לא אומר שתם ונשלם.

נירה שפק: זה תם ולא נשלם.

נירה שפק: כל נושא המוכנות לחירום בעיניי הוא אתגר, עם פער וחוסרים, שלא צריך לחכות לדוחות מבקר המדינה בנושא הזה.

נירה שפק: אם זה פיצוי לחקלאים, אם זה פיצוי לתעשייה.

נירה שפק: מדינת ישראל צריכה לדון ולהחליט מה התוכניות שלה, לגבות את זה בסעיפי תקציב ואז ועדות הכנסת צריכות לעשות בקרה על המימוש.

נירה שפק: הנושא הזה חייב להיות על סדר יומה של הכנסת ולא לחכות לעוד מבצע ואז להיערכות בדיעבד.

נירה שפק: כל מה שהבאנו פה חייב להיכנס באופן סדור לכל התקנות, גם 48 שעות אחרי, גם מאז בידוד המרחב, שזה לא יהיה פלסטר למבצע ספציפי שנעשה.

נירה שפק: תודה.

אלכס קושניר: היועצת המשפטית של הוועדה, בבקשה.

שלומית ארליך: נעבור על התיקונים שהכנסנו.

אלכס קושניר: אבל עברנו על זה בישיבה הקודמת.

שלומית ארליך: נכון אבל מאז חלף זמן.

שלומית ארליך: בתקנה 1, בהוראת השעה, מה שהיה במקור הוא "לעניין נזק עקיף באזור המיוחד שאירע בתקופה שמיום ה' באב התשפ"ב (2 באוגוסט 2022) ועד יום" – תיקנו את זה ל-"י"ב באב התשפ"ב (9 באוגוסט 2022)" בהתאם להחלטת הוועדה.

שלומית ארליך: לגבי פסקה (1) – לקראת סוף הדיון הקודם דיברנו על כך שבהגדרה "אזור מיוחד" אין צורך להגדיר "לעניין נזק עקיף בשל הוראה של פיקוד העורף על סגירת מוסד חינוך ברשות מקומית בתקופה המזכה או בשל הוראה על סגירת מקומות עבודה שאינם חיוניים בתקופה המזכה או בשל איסור על התקהלות בתקופה המזכה".

שלומית ארליך: זה מופיע אחר כך בנוסח.

שלומית ארליך: לילי, את רוצה להסביר?

לילי אור: מדובר בהוראות מהותיות שמופיעות בהמשך.

שלומית ארליך: היא מופיעה כבר או שהיא תופיע?

לילי אור: זה יעלה.

אלכס קושניר: מתי יעלה?

מירב כהן: ביחד עם הפתיחה של המערכת.

שלומית ארליך: בכל מקרה, הישובים מפורטים גם בתוספת הראשונה.

שלומית ארליך: במקור בפסקה (1) נכתב "העובד מתגורר בכרם שלום או בנחל עוז".

שלומית ארליך: ניסחנו את זה כך: זה בהתאם למכתב שקיבלנו מפיקוד הדרום שמנה את שני הישובים האלה כישובים שנאסרה הכניסה אליהם והיציאה מהם באופן מוחלט.

שלומית ארליך: בנוסף היה שיח רחב בוועדה לגבי רשימה של ישובים נוספים שלגביהם התבקש בסוף הדיון הקודם מכתב של הצבא, של פיקוד הדרום – הבנו גם במכתב הקודם אבל ביקשנו להבהיר – שבהם הוגבלה תנועה והצירים נסגרו כך שהיה קושי להגיע למקום העבודה.

שלומית ארליך: במכתב שקיבלנו מן הצבא מ-17 באוגוסט 2022, הצבא פירט את הישובים תחת הפעלת פקודת בידוד המרחב, ותיכף יתייחס לזה נציג הצבא, שהם ישובים במועצה האזורית שער הנגב: נחל עוז, ארז, ניר עם, מפלסים, כפר עזה, גבים, אור הנר ואיבים; במועצה האזורית חוף אשקלון: נתיב העשרה, זיקים, יד מרדכי וכרמיה; במועצה האזורית אשכול: כרם שלום, כיסופים, חולית, סופה, נירים, ניר עוז, עין השלושה, ניר יצחק, בארי, מגן ורעים; במועצה האזורית שדות נגב: סעד ועלומים; ומערב העיר שדרות.

שלומית ארליך: זו רשימה של ישובים שלגביהם הופעלה פקודת בידוד מרחב, ואותם חברי הכנסת ביקשו להכניס גם לתקנות כפיצוי שיחול מ-2 באוגוסט, עוד לפני שהחל המבצע.

שלומית ארליך: אם נציג הצבא יכול להסביר.

ירון פינקלמן: אני ראש חטיבת המבצעים בצה"ל.

ירון פינקלמן: אנחנו הפעלנו מספר צעדים מבצעיים טרם המבצע עצמו.

ירון פינקלמן: הצעדים היו מצילי חיים, שעיקרם הגבלת תנועות והגבלות אחרות, כדי למנוע מאזרחים להגיע לאזורים שהייתה סבירות לפיגוע עליהם.

ירון פינקלמן: הצעדים האלה הופעלו כצעדים מבצעיים, צעדים מצילי חיים.

ירון פינקלמן: זה קרה עוד בזמן ההבנה שלנו שמתכוונים לעשות פיגוע, עוד טרם ההכרזה הרשמית על המבצע, שכאמור נפתח באקט מפתיע, שלא אפרט עליו והוא מוכר.

ירון פינקלמן: רשימת הישובים הועברה על פי פיקוד דרום.

אלכס קושניר: בבקשה תאמר שתי מילים על תוכנית בידוד המרחב.

ירון פינקלמן: במסגרת מה שניתן לומר בדיון כזה, התכלית של הפקודה היא להציל חיים, להגביל תנועות ופעולות אחרות במרחב האזרחי והצבאי – לצבאי כאמור לא אתייחס מטבע הדברים – כדי למנוע כניסה של אזרחים לאזורים שהם יותר מאוימים בפיגוע אל מול תרחיש ספציפי.

ירון פינקלמן: כך נהגנו בהערכת מצב מבצעית, בצעדים מבצעיים, כדי להציל חיים.

אלכס קושניר: מדובר בתוכנית מערכתית.

ירון פינקלמן: תוכנית בידוד המרחב היא תוכנית מערכתית.

ירון פינקלמן: היא לא נקודתית אל מול אירוע כזה או אחר.

ירון פינקלמן: לזה יש לנו אמצעים ותהליכים ופקודות וכלים מבצעיים אחרים.

ירון פינקלמן: היא צעד מערכתי.

ירון פינקלמן: כאמור היא הייתה על כל העוטף.

ירון פינקלמן: אני מדגיש שוב שזה נשקל בהערכת מצב מבצעית ששקלה את האיומים ודרכי המענה לאיומים.

שלומית ארליך: מן הלשכה המשפטית של משרד הביטחון נמצא כאן עו"ד טל פורר.

שלומית ארליך: אנחנו נכניס תיקון בפסקה (1), כך שייכתב: "העובד מתגורר בישוב שנאסרה הכניסה אליו והיציאה ממנו במהלך התקופה המזכה, או ישוב שהגישה אליו הוגבלה" – אתם לא רוצים לציין במפורש "בהתאם להוראת פיקוד הדרום".

טל פורר: נכון.

טל פורר: אפשר לציין שהוטלו מגבלות תנועה בצירים, או חסימות בצירים, בהתאם לסמכויות המפקד באזור מכוח תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945, אבל זה המעמד הנורמטיבי שמבחינתנו אפשר להפנות אליו.

שלומית ארליך: אפשר לנסח: "או ישוב שהגישה אליו הוגבלה בשל חסימת צירים".

שלומית ארליך: נכתוב "בהתאם להוראות פיקוד הדרום"?

טל פורר: כן, "בהתאם להנחיית פיקוד הדרום".

מירי סביון: לפרק זמן ממושך?

שלומית ארליך: את לא יכולה להגדיר את פרק הזמן כי זה תלוי בפקודה.

מירי סביון: הסיבה שאנחנו הרחבנו, כי היה מדובר בפרק זמן של מספר ימים.

שלומית ארליך: אבל אנחנו נמצאים באותה מסגרת.

נירה שפק: זה לא רק למספר ימים.

נירה שפק: זה מיום והלאה.

נירה שפק: אם מדברים לפרוטוקול אז שיהיה ברור.

נירה שפק: זה לא לשעה–שעתיים, אבל גם על יום אחד, אם אדם לא יוצא לעבודה ליום אחד הוא יקבל פיצוי על היום האחד הזה.

נירה שפק: שלומית, דיברנו גם על הצירים ולא רק על הישוב.

נירה שפק: אם אני נמצאת בישוב שאי אפשר לצאת ממנו כי צירי היציאה חסומים אז זה כולל גם צירים.

נירה שפק: זה בדיוק פקודת בידוד המרחב.

נירה שפק: לכן לא די להגיד רק "ישוב" אלא גם "צירים".

נירה שפק: זה נוסח שהיה.

שלומית ארליך: "העובד מתגורר בישוב שנאסרה הכניסה אליו והיציאה ממנו במהלך התקופה המזכה," ונוסיף: "או ישוב שהגישה אליו הוגבלה בשל חסימת צירים בהתאם להוראות פיקוד דרום והמנוי בתוספת השנייה".

שלומית ארליך: הכוונה היא לאותם ישובים שהופעלה לגביהם פקודת בידוד המרחב, ויצוינו גם בתוספת השנייה.

שלומית ארליך: נציין: "והמנויים בתוספת השנייה".

לילי אור: מבחינתנו זה צריך להיות "במהלך התקופה המזכה".

שלומית ארליך: אפשר לחזור על זה שוב למען השקט שלהם.

שלומית ארליך: "או ישוב שהגישה אליו הוגבלה בשל חסימת צירים במהלך התקופה המזכה, והכול בהתאם להוראות פיקוד הדרום והמנויים בתוספת השנייה.

שלומית ארליך: "

נירה שפק: מבחינתי זה בסדר.

שלומית ארליך: אמיר, אולי תאמר מילה לעניין ההבחנה בין 0–7 ובין הישובים שנסגרו, מבחינת תקופה, מבחינת מרחקים.

מירב כהן: הישובים שנמצאים ב-0–7, התקנות חלות עליהם מתאריך – דרך אגב, יכולים להיות ישובים חופפים, בין הישובים הכלואים, הבידוד שהיה, סגירת כבישים, אבל נתחיל ב-0–7.

מירב כהן: ב-0–7 זה מ-5 באוגוסט, שאז התחיל המבצע, ועד 9 באוגוסט.

מירב כהן: לגבי הישובים שחלקם גם נמצאים ב-0–7 אבל הם נמצאים באזורים שהגישה אליהם לא התאפשרה או שהם היו סגורים לגמרי, זה מ-2 באוגוסט ועד 9 באוגוסט.

מירב כהן: כמובן יש ישובים שחופפים.

נירה שפק: כל הישובים שהוגבלה הגישה אליהם נמצאים ב-0–7.

נירה שפק: זה קבוצה בתוך קבוצה.

מירב כהן: נכון, אבל יש ישובים נוספים שהם ב-0–7 ולא קיימים ב-24 הללו.

שלומית ארליך: יש פה כמה הערות שהן במהותן של ניסוח.

שלומית ארליך: אני עוברת לפסקה (5), שהיא תוספת שנתבקשה על ידי חבר הכנסת ינון אזולאי.

אלכס קושניר: זה בגלל שהיינו בחופש הגדול.

נירה שפק: אני מזכירה שדיברנו על שני דברים שביקשתי להכניס לכאן.

נירה שפק: דבר אחד, בלי להתייחס אם זה קיץ, אם מוסד החינוך פתוח או סגור, זה הגילאים, אם זה שני הורים או הורה אחד.

נירה שפק: גם על זה חשוב לדבר.

נירה שפק: באזור 0–7 ילדים עד גיל 14, אם אני לא טועה – ותתקנו אותי אם אני טועה – שני ההורים מקבלים אישור להישאר בבית, ומעבר לכך זה אחד ההורים.

מירב כהן: ב-0–7 זה ללא קשר לילדים בכלל, זה שני בני הזוג.

מירב כהן: ב-7–40 זה בן זוג אחד, ובלבד שהילד הוא מתחת לגיל 14.

שלומית ארליך: זה תיקון בעקבות הערה שביקשה רשות המיסים להכניס כתוצאה מהשמטה בנוסח.

שלומית ארליך: בהגדרה "שווי של נזק עקיף", בפסקה (1), במקור בתקנות הופיע "430 שקלים חדשים".

שלומית ארליך: כתוצאה מבקשת הוועדה ובהתאם לשינויים במדד, הוועדה החליטה להעלות את הסכום ל-460 שקלים חדשים.

שלומית ארליך: אמיר, אתה רוצה להסביר?

מירב כהן: הנחיות התגוננות התחילו בשעה 16:30 ביום שישי.

מירב כהן: יש עסקים שפתוחים לאחר השעה הזאת והכינו כל מיני הכנות לערב.

מירב כהן: בעקבות הנחיות על איסור התקהלות, למשל במרינה באשקלון ובמרינה באשדוד, במקומות שאנחנו יודעים עליהם, העסקים הללו נאלצו לסגור ובעצם כל ההכנות שלהם ירדו לטמיון.

מירב כהן: בשכר העבודה אנחנו מגלמים את חומרי הגלם על כלל הפיצוי שלהם, עבור כל הימים שהם יתבעו, כל השכר שהם יקבלו בסוף יהיה מוכפל ב-20% תוספת.

נירה שפק: וזה לא רק באשקלון.

נירה שפק: אמרנו שיש עסקים שפתוחים גם בשישי-שבת וספגו את זה בכל האזור.

מירב כהן: כל מי שהושבת מיום שישי בשעה 16:30, שאז יצאו ההנחיות, והוא אמור לעבוד ביום שישי או שבת, יקבל את זה.

מירב כהן: התנאי הוא שיהיה לו לפחות עובד אחד שנעדר ביום שישי או שבת כי אם אין לו עובדים שנעדרו זה אומר שהוא לא היה צריך להיות פתוח.

מירב כהן: זה כמובן בכל ה-0–40.

מירב כהן: ב-0–7 יש להם פתרון אחר כי הם זכאים לזה מראש.

שלומית ארליך: באותו הקשר הוספנו גם הגדרה, כפי שאמיר הסביר:

שלומית ארליך: גם כאן לדעתי התוספת במקור הייתה 15% ויושב-ראש הוועדה ביקש להעלות אותה ל-20%.

שלומית ארליך: אמיר, אתה רוצה להסביר את זה?

מירב כהן: פרט לכל מי שגר בתוך ה-40 קילומטרים, גם מי שגר ב-40 קילומטרים ועובד בעסק מחוץ ל-40 קילומטרים, או שגר מחוץ ל-40 קילומטרים והוא עובד בעסק בתוך ה-40 קילומטרים – זה מה שנקרא "ניזוק חוץ" – יהיה זכאי לקבל פיצוי גם על אותו עובד שלא יכול היה להגיע לעבודה.

מירב כהן: אם הוא גר בבאר שבע ועובד בתל אביב ויש לו ילדים מתחת לגיל 14, זה לא רלוונטי, הוא היה צריך לשמור עליהם גם אם העסק הוא בתל אביב שלא היו בה הגבלות.

מירב כהן: בעל העסק יוכל להגיש תביעה ולקבל את השכר.

אלכס קושניר: וגם הפוך.

נירה שפק: בשפה הכי ברורה, זה בדיוק השאלות ששואלים: אני עובד באזור שמוגדר ב-0–40 או ב-0–7 וצריך הייתי להיכנס ולא נכנסתי, זה חל עליי, ואם אני עובד מחוץ לאזור, אני עובד בתל אביב או בנתניה, זה חל עליי.

נירה שפק: נכון?

נירה שפק: אני עובדת ב-0–40.

מירב כהן: אסביר.

מירב כהן: אדם גר בתל אביב ועובד באשדוד.

מירב כהן: אם הוא עובד במקום שלא היו בו בעיות של התקהלות או משהו כזה והיה צריך להגיע לעבודה, כי בתי הספר שלו לא היו סגורים, אז הוא לא יהיה זכאי, כי בית הספר בתל אביב היה פתוח, הוא יכול היה לשלוח את הילד לבית הספר בכל מצב.

מירב כהן: אם זה במקום שהייתה בו הנחיית התגוננות – בואו ניקח מוסד חינוך שהיה סגור.

נירה שפק: אני לא הולכת למוסדות חינוך.

מירב כהן: או מסעדה שהייתה סגורה בגלל הנחיות התגוננות של איסור התקהלות, בגלל איסור ההתקהלות אי אפשר היה לפתוח אותה.

מירב כהן: בעצם לא היה לעובד לאן להגיע בעבודה.

מירב כהן: במקרה הזה הוא יהיה זכאי.

נירה שפק: אקשה.

נירה שפק: מי שב-0–40 מקבל פיצוי על יום עבודה.

נירה שפק: נכון?

נירה שפק: זה לא קשור לשאלה האם הוא היה תחת הגבלה או לא תחת הגבלה, כי הוא ב-0–40.

מירב כהן: לא.

מירב כהן: אחזור פעם נוספת.

מירב כהן: יש לנו את הרשימה הראשונה של הישובים שהיו כלואים ושם לא משנה אם אתה גר שם או עובד שם, משני הכיוונים יש זכאות לקבל פיצוי.

מירב כהן: יש את הישובים של 0–7 - - -

נירה שפק: רגע, בוא נעצור כאן.

נירה שפק: לא סתם ביקשתי לעשות את זה בין 0–7 ו-7–40.

נירה שפק: אם אני גרה בנתניה ואני עובדת ב-0–7, גם אם אצלי לא הייתה בעיה להשאיר את הילדים, אני לא מגיעה, אני מקבלת פיצוי.

נירה שפק: נכון?

נירה שפק: זה ברור.

מירב כהן: לא כל ה-0–7.

נירה שפק: למה לא?

מירב כהן: יש מספר קבוצות.

מירב כהן: יש את הקבוצה הראשונה, של ישובים שהיו סגורים ואי אפשר היה להגיע אליהם.

מירב כהן: ניקח לדוגמה בעיר שדרות עסק שלא אמרו לו להיסגר אלא היה אמור להמשיך לעבוד רגיל.

מירב כהן: כלומר אם אני תושב חוץ יכולתי להגיע לעבודה והייתי צריך להגיע לעבודה.

מירב כהן: צריך לזכור שיש כאן גם מטרה לשמור על בעלי עסקים, שהעובדים כן יגיעו לעבודה.

נירה שפק: ברור.

נירה שפק: אבל בדיוק מזה חששתי.

נירה שפק: אני שואלת את השאלות הקשות הללו מתוך פניות שהגיעו אליי.

נירה שפק: עוד פעם אחזור על מקרה הבוחן שאני מציגה כאן.

נירה שפק: אם אני ב-0–7 ובחרתי לא לפתוח את העסק שלי כי אני מפחדת או כי אני מודעת לסכנה ולא פותחת, אתה מפצה אותי.

נירה שפק: נכון או לא נכון?

נירה שפק: אם אני ב-0–7 ולא הלכתי לעבודה אני מקבלת פיצוי.

מירב כהן: שכר, בגלל המגורים שלך ב-0–7.

נירה שפק: במקרה אחר אני גרה בנתניה או בתל אביב ומקום העבודה שלי ב-0–7.

נירה שפק: אתה לא מפצה אותי?

מירב כהן: אם מקום העבודה היה סגור לפי ההנחיות של פיקוד העורף אני מפצה.

נירה שפק: ואם בעל המקום החליט לא לפתוח?

מירב כהן: במקרה הזה אנחנו לא מפצים.

מירב כהן: אם בעל המקום החליט על דעת עצמו, פיקוד העורף אומר: אתם יכולים לפתוח.

נירה שפק: יש חנות ב-0–7 שלא נפתחה.

נירה שפק: גם אם אני גרה בנתניה ועובדת באותה חנות אני מקבלת פיצוי כי היא לא נפתחה.

מירב כהן: מה ההנחיות?

נירה שפק: אנחנו יודעים את ההנחיות.

מירב כהן: אם היא לא נפתחה בגלל ההנחיות אז הוא יקבל.

נירה שפק: למשל 0–7 בשדרות.

מירב כהן: לא הייתה הנחיה לסגור את העסקים.

מירב כהן: בהנחיות התגוננות לא היה דבר כזה.

מירב כהן: אני מכיר את ההנחיות.

נירה שפק: אתה לא מפצה אותם?

נירה שפק: אתה לא מפצה ב-0–7?

מירב כהן: לא אמרו להם לסגור את העסקים.

מירב כהן: אם התושב גר ב-0–7 הוא מקבל.

מירב כהן: אם התושב מחוץ ל-0–7 - - -

אלכס קושניר: היו הנחיות התגוננות של פיקוד העורף שדיברו על איסור התקהלות.

אלכס קושניר: אם העסק בשביל להתקיים היה צריך התקהלות והוא נסגר הוא יקבל פיצוי.

אלכס קושניר: עסק אחר שהצבא לא אמר לו להיסגר והוא החליט להיסגר לא יקבל פיצוי.

מירב כהן: לא יקבל, אבל אם חלק מן העובדים שלו הם תושבי ה-0–7 הם יקבלו בגלל האזור.

אלכס קושניר: זה ברור.

נירה שפק: אני חושבת שצריך להוציא הוראה מפורטת, מעבר לתקנה הזאת, שמסבירה לאנשים בצורה מסודרת מאוד.

נירה שפק: גם מהתשובות שקיבלתי פה אני מוטרדת מחלק מן המקרים ומן התגובות.

נירה שפק: לכן אני מבקשת שגם אנחנו נקבל את הפירוט, וגם שזה יעלה באתר רשות המיסים.

אלכס קושניר: תוציאו הסבר מפורט שמתרגם את התקנות לשפה שאנשים מבינים ולא רק משפטנים.

מירי סביון: כאשר התקנות יפורסמו ברשומות אנחנו נפרסם הנחיות מפורטות גם לגבי המשמעות שלהן וגם לגבי הגשת תביעות.

נירה שפק: אם אני צריכה להישאר בצמידות למרחב מוגן אז לא משנה אם אמרו לי לסגור או לא אמרו לי לסגור, אני לא יוצאת.

נירה שפק: אם הכביש סגור אז לא משנה אם אמרו לי לסגור או לא אמרו לי לסגור.

אלכס קושניר: אם את גרה ב-0–7 אז אין בעיה, אז ברור שאת תהיה סגורה.

נירה שפק: שאלתי וגם הייתה כאן אמירה גם לגבי ה-0–7.

נירה שפק: מזה הייתי מוטרדת, שאם לא נאמר באופן מפורש שצריך לסגור את העסק אז הוא לא יקבל.

אלכס קושניר: ברור.

נירה שפק: אבל יש תקנות סותרות.

אלכס קושניר: אם הוא גר בחוץ אז הוא לא יקבל, אבל אם הוא גר בפנים הוא יקבל מתוקף מגוריו.

נירה שפק: שאלתי על ה-0–7.

מירב כהן: אלכס אמר את זה בצורה מדויקת.

מירב כהן: אם הוא גר ב-0–7 אז אין רלוונטיות אם לעסק היו הנחיות לסגור או לא היו לו הנחיות לסגור, הוא זכאי.

מירב כהן: הרגע בדיוק זה נאמר על ידי אלכס, בדיוק כך.

נירה שפק: אתה לא אמרת את זה, לכן אני רוצה לשמוע מה רשות המיסים אומרת.

אלכס קושניר: אני פשוט תרגמתי את מה שהוא אמר.

מירב כהן: אין רלוונטיות.

מירב כהן: שני בני הזוג, ללא קשר לילדים, פחדו ללכת לעבודה כי הם גרים ב-0–7.

מירב כהן: הם זכאים לקבל שכר מן המעסיק שלהם.

מירב כהן: יחד עם זאת, אם יש תושב שגר בנתניה והעסק לא היו לו הנחיות להיסגר, לדוגמה לא היו לו הנחיות לאיסור התקהלות, הוא היה צריך להמשיך לפתוח, ואותו עובד מנתניה פחד להגיע – אז אין פיצוי.

נירה שפק: זה חוזר לשאלה שלי ואני בכוונה מציגה את מקרה הבוחן הזה.

נירה שפק: אני ומיכל זוג ופחדנו לפתוח את העסק ב-0–7.

נירה שפק: העובד שלי שהוא לא מהאזור זכאי או לא זכאי?

מירב כהן: לא זכאי.

נירה שפק: זו תקלה, כי אם אפשרת לי לא לפתוח, אמרת: את מפוחדת, את גרה ב-0–4 או ב-4–7, אז אל תפתחי.

מירב כהן: לא אמרנו לא לפתוח.

נירה שפק: אתה מאפשר לו לקבל פיצוי אישית.

אלכס קושניר: בגלל שהוא גר באזור הזה.

נירה שפק: ברור, אבל הוא לא פותח את העסק.

אלכס קושניר: בסדר, אבל שהעובד יבוא ויפתח.

אלכס קושניר: מה זה קשור?

מירב כהן: הרי המטרה היא שתהיה רציפות והמשכיות.

אלכס קושניר: את גם חייבת לייצר עידוד לתעסוקה.

אלכס קושניר: אם אין הנחיה של פיקוד העורף על התגוננות אז את רוצה שהעסקים יעבדו.

אלכס קושניר: הרי הצבא עושה את השיקול המבצעי על רמת האיום ועל פי זה מחליט מה כן ומה לא.

אלכס קושניר: אנשי רשות המיסים, אני מבקש שתפרסמו את ההנחיות בצורה ברורה ומפורשת כדי שאנשים יבינו.

שלומית ארליך: זה תיקון טכני.

שלומית ארליך: מופיע כרגע בנוסח "י"ט באלול התשפ"ב (15 בספטמבר 2022)".

שלומית ארליך: הקדמנו את זה ל-8 בספטמבר.

שלומית ארליך: עכשיו אפשר לנסח את זה כך שזה יהיה "מיום תחילתן של תקנות אלה"?

מירי סביון: כן.

שלומית ארליך: בפסקה (7) נכנסה התוספת שבה הוגדרו הישובים.

שלומית ארליך: הקראנו כבר את הישובים.

שלומית ארליך: דיברנו על כך שיש ישובים שחלקם לא נמצאים בתוספת ואחרים שכן נמצאים.

שלומית ארליך: מבחינת

שלומית ארליך: כם זו הרשימה שמתאימה למה שפורסם על ידי הצבא בהוראות ההתגוננות.

שלומית ארליך: דבר אחד שראיתי בהתאם למכתב שקיבלנו עכשיו הוא לגבי הישוב – במכתב של הצבא מופיע השם "דביר" אבל פה מופיעה "דבירה".

נירה שפק: שינו את השם של הישוב הזה מדבירה לדביר.

שלומית ארליך: אז צריך לתקן כאן גם בתוספת.

מירב כהן: זה בישובים של 40 קילומטרים.

מירב כהן: בכל מקרה יש גם רשימת ישובים וגם את המפה.

מירב כהן: כתוב: "40 קילומטרים או רשימת הישובים".

מירב כהן: זה נותן פתרון של שניהם.

אלכס קושניר: רק צריך לתקן את השם.

אלכס קושניר: לא תכתוב שם של ישוב שלא קיים.

נירה שפק: או לכתוב בסוגריים, כי בחלק מן הרשומות כתוב דביר ובחלק מהן כתוב דבירה.

אלכס קושניר: רשות המיסים אוהבת מאוד לייצר קבוצות זכאות ריקות.

נירה שפק: אפילו כעת כשאנחנו עוברים שורה-שורה אני כבר רואה את פניות הציבור.

נירה שפק: אמנם אעשה את זה לא כחברת כנסת בחלק מן הזמן אבל אמשיך לשבת על זה, ואני מוטרדת מאוד.

אלכס קושניר: עשינו פה המון מהפכות.

נירה שפק: עשינו המון אבל אני מוטרדת.

לילי אור: זה שונה מדבירה לדביר.

שלומית ארליך: אז אנחנו נשנה את זה גם פה.

מיכל רוזין: השם דביר שונה לפני חודש.

שלומית ארליך: התוספת השנייה, מה שמופיע היום ביחס ליום היעדרות בשל המצב הביטחוני, זה כרם שלום ונחל עוז.

שלומית ארליך: לכאן נוסיף גם את רשימת הישובים שהקראתי בתחילת הישיבה, שביחס אליהם הופעלה פקודת בידוד המרחב, כך שהמועד לגביהם יהיה החל מ-2 באוגוסט.

שלומית ארליך: אני חוזרת רק לאותו עניין בתקנה העיקרית.

שלומית ארליך: עשינו בדיקה תוך כדי תנועה איך לנסח את זה.

שלומית ארליך: אני חוזרת להוראה המקורית של "העובד מתגורר בישוב שנאסרה הכניסה אליו והיציאה ממנו במהלך התקופה המזכה או ישוב שהגישה אליו הוגבלה בשל חסימת צירים".

שלומית ארליך: ראינו שתקנות ההגנה מכוחן יצאה הפקודה, כך אני מבינה מהצבא, מדברות על דרכים.

שלומית ארליך: אולי נגיד "בשל חסימת דרכים במהלך התקופה המזכה בהתאם להוראות פיקוד הדרום והמנויים בתוספת השנייה".

טל פורר: אין בעיה.

אלכס קושניר: לפני שמצביעים, נירה, את רוצה להגיד משהו?

נירה שפק: כן.

נירה שפק: אני רוצה לחזור על משהו שאמרתי בדיון שהיה לנו כאן

נירה שפק: ב-15 או ב-16 באוגוסט.

נירה שפק: הפחד של התושבים בעוטף עזה, ואני חושבת שבכלל בקווי עימות, הוא שיום אחרי שהתותחים מפסיקים לירות המדינה נעלמת.

נירה שפק: חווינו את זה במספר מבצעים ומלחמות.

נירה שפק: הרצון של התושבים הוא להרגיש שמישהו שומע אותם.

נירה שפק: ההגדרה "אזור מיוחד שזכאי לפיצוי נזק עקיף" היא תקדים חשוב וטוב, והיא מביאה את ההבנה של מה שקורה בשטח.

נירה שפק: הנושא של פיצוי לשכירים ופיצוי לעצמאים מוסדר בתקנה הזאת בצורה שלא הייתה מוסדרת באף תקנה אחרת קודם.

נירה שפק: נושא שווי נזק עקיף למעסיקים והחישוב מחדש שלו ל-460 שקלים זה דבר שנלחמנו עליו והוא דבר מצוין שקרה.

נירה שפק: על חומרי גלם שהתקלקלו, ההבנה של התהליך כולו ומה צריך לעשות בו זה גם תקדים.

נירה שפק: נושא החסימה, בידוד המרחב, שנלקח כחלק מן המבצע, לא רק מהיום שקוראים למבצע מבצע, זה גם מסביר לאנשים שההיערכות המבצעית היא חלק מן התהליך ולכן החשיבה שנעשתה כאן היא קפיצת מדרגה מבחינתי.

נירה שפק: הנושא של הורים לילדים, שצריך להבין שההורים לא יכולים להשאיר את הילד ולנסוע לעבודה בתל אביב ולהגיד: אוקיי, אני חי את המרחב, אני יודע שאם יש חסימות הולך לקרות משהו אבל יאללה בואו ניסע לעבוד – ההבנה הזאת אומרת שמישהו מקשיב לי.

נירה שפק: ההבנה שאפשר להרחיב את זה גם עד גיל 14 לישובים שהם עד 40 קילומטרים זה גם תקדים, ההבנה שגם אם מקום העבודה היה פתוח או סגור זה לא רלוונטי לשיקולים – זה אומר שמישהו מקשיב לנו.

נירה שפק: היכולת לבחור את המסלולים החלופיים, ואת זה אני אומרת כאן לאנשי רשות המיסים, זה גם תקדים.

נירה שפק: והעבודה שנעשתה עם משרד החקלאות בנושא של פיצוי לעסקים שנותנת מענה לגידולים ומסלול נזקים לגידולים העתידיים – פה אני לא נכנסת אל תוך השיקולים פנימה כי באמת העבודה נעשתה עם הגופים המקצועיים ונציגי משרד החקלאות ישבו כאן ואמרו שזה על דעתם ועל דעת הארגונים.

נירה שפק: למדנו דבר אחד, שכאשר באים ולא חושבים מתוך החור שבגרוש ולא נותנים להכתיב את זה, אלא רואים את המהות, מה באמת נפגעו אזרחים שנשלל חופש התנועה שלהם וחופש העיסוק שלהם, והבנה שהפתרון נותן גם מענה לחוסן, להבין שאנחנו לא קבלני ייצור "על הדרך" של תוצר ביטחוני אלא שיש באמת מישהו שחושב עלינו – זה חשוב.

נירה שפק: בנימה אישית, כמי שגרה בעוטף עזה, זו פעם ראשונה שהלכי הרוח הביעו תקווה, ואני רוצה שהיא לא תיעלם.

נירה שפק: אני פונה כאן לאנשי רשות המיסים ומבקשת שכבר היום באתר רשות המיסים יינתן המענה, אם לא בתקנות אז לפחות בהסבר, לתת לוחות זמנים.

נירה שפק: אם אומרים שפרסום התקנות הוא לא תוך 48 שעות או 72 שעות, שזה יפורסם, כי חוסר הוודאות הוא הדבר הכי גרוע.

נירה שפק: אנשים שילמו משכורות כבר, וחלק לא שילמו משכורות.

נירה שפק: אותו דבר שעשינו בשומר החומות, שמי שלא היה לו כסף לשלם והוריד ימי חופש לעובדים יוכל למצות את התהליך, כפי שסיכמנו אז, שברגע שהוא יוכיח שהוא משלם, כי עכשיו יש כבר תקנות, הוא יקבל החזרים.

נירה שפק: אני רוצה להודות לראש הממשלה שלנו, שמה שהוא התחייב תוך כדי המבצע הוא באמת הביא אותו לכדי מימוש שורה-שורה.

נירה שפק: תודה על העבודה שנעשתה כאן, ליושב-ראש הוועדה ולצוות המקצועי.

נירה שפק: גם בזמן החופשה בכנסת שיגעתי את שלומית ארליך והתכתבנו על נייר, בכתב יד, על כל התקנות וכל השורות.

נירה שפק: ניתן כאן מענה לפניות.

נירה שפק: ציינתי רק שמונה דרישות שאני ביקשתי ושנענו במלואן.

נירה שפק: יש נושאים שהם אפורים ואמשיך לעקוב אחריהם.

נירה שפק: תודה רבה לכולם.

מיכל רוזין: אני רוצה להצטרף לתודות ולהערכה וכמובן לשיפורים ולתיקונים שנעשו.

מיכל רוזין: יש גישה בישראל, תרבותית וארגונית, שקודם כול חושדים בכשר ורק אחרי שבודקים נותנים את הפיצוי.

מיכל רוזין: צריך להפוך את התמונה, צריך קודם כול לפצות ולאחר מכן לראות.

מיכל רוזין: צריך לחשוב קודם כול שכולם רוצים להיות ישרי-דרך ורק אז למצוא את מי שלא, ולא להיפך לחשוד בכולם.

מיכל רוזין: יש נקודה שאני לא בטוחה שעלתה פה וחשוב להעלות אותה, לגבי העמותות שנותנות סיוע נפשי.

מיכל רוזין: יש קושי רב באותן עמותות מכיוון שהן משלמות משכורות, העובדים והעובדות צריכים לבוא כי אין ברירה, כי זה הזמן שכמות הפניות, כמות הדיווחים עולה.

מיכל רוזין: הכרנו את זה גם סביב מערכות בצפון הארץ וגם סביב מערכות בדרום הארץ.

מיכל רוזין: שני מרכזי הסיוע של נפגעות ונפגעי תקיפה מינית, גם בקריית שמונה וגם מסל"ן בבאר שבע, לא יכולים להגיד: אוקיי, תישארו בבית, אל תעבדו.

מיכל רוזין: מדובר בדרך כלל בעובדות אימהות, ומצד שני הן חייבות לבוא לעבודה בגלל שדווקא אז כמות הפניות לסיוע נפשי עולה בצורה מדהימה.

מיכל רוזין: אני יודעת שהעמותות האלה לא מפוצות, הן לא יכולות לקבל פיצוי על כך שהעובדות לא באו לעבוד, כי הן כן באו לעבוד, אבל העבודה הרבה יותר מוגברת.

מיכל רוזין: בעצם הם חלק ממערך שמחזיק את העורף, ולצערי הרב אין בכך הכרה ואין לכך התייחסות מספקת.

מיכל רוזין: אני חושבת שצריך לבחון את זה.

מיכל רוזין: לפחות אותן עמותות שנותנות סיוע בתקופות האלה צריכות לקבל פיצוי כלשהו.

אלכס קושניר: זה לא פיצוי אלא עזרה.

מיכל רוזין: עזרה כספית בתקופות האלה.

מיכל רוזין: בדרך כלל זה לא קורה.

מיכל רוזין: העמותות גם ממשיכות להעסיק, אז הן לא מקבלות פיצוי, ואז הן נכנסות לדילמה: האם להגיד לאימהות להישאר בבית ולא לבוא לעבוד, ואז העמותה תקבל פיצוי כי העובדות לא הגיעו לעבוד?

מיכל רוזין: ומה עם הציבור שצריך את הסיוע הנפשי וצריך תמיכה דווקא ברגעים האלה שהם הכי קשים?

מיכל רוזין: אנחנו רואים את זה.

אלכס קושניר: אבל אם הן יצאו לעבוד אז בעצם הן לא צריכות לקבל פיצוי כי הן עבדו.

אלכס קושניר: הנושא שאת מדברת עליו הוא לא תחת התקנות האלה, כי אלה תקנות פיצוי.

אלכס קושניר: עוד מעט אתייחס לזה, יש לי משהו כללי להגיד.

מיכל רוזין: צריך לתת לזה התייחסות.

מיכל רוזין: בסוף זה רשות המיסים.

אלכס קושניר: אני חושב שזה לא רשות המיסים אלא תקציב המדינה, תקציב המשרדים שרלוונטיים לדבר הזה.

אלכס קושניר: יש הרבה דברים שנוגעים לרשות המיסים אבל לא זה.

נירה שפק: אני מצטרפת אל מה שמיכל אומרת.

נירה שפק: זה באמת לא רשות המיסים.

נירה שפק: המשרדים הרלוונטיים צריכים לדעת לתת תגבור כי יש צורך בתגבור הגופים האלה.

מיכל רוזין: אנחנו מחכים לזה זמן רב, מאז המערכות בצפון.

מיכל רוזין: אנחנו אחרי לפחות עשור של מערכות בדרום, וזה לא קורה.

אלכס קושניר: יש לנו מה לעשות בממשלה הבאה.

נירה שפק: שכחתי לומר כאן תודה לצה"ל.

נירה שפק: גם בצה"ל יש כאן

נירה שפק: קפיצת מדרגה בהבנה של המרחב, של פיקוד הדרום ושל הניהול בצה"ל של אגף המבצעים, הסתכלות על המרחב האזרחי כשלם בין כל השלבים.

נירה שפק: זה גם קפיצת מדרגה.

נירה שפק: ירון פינקלמן, אליך אישית, כמח"ט צפוני שעבר את צוק איתן והכיר את המהלכים הללו ושלט בכל חסימה, זה שאתה מביא את הניסיון האישי שלך ואת הניסיון המבצעי שלך, וזה בא לידי ביטוי עכשיו בתקנות הללו, מערך הלמידה הזה לא פחות חשוב לתחושת הביטחון של האזרחים.

נירה שפק: גם פה צה"ל קפץ קפיצת מדרגה.

נירה שפק: אני רוצה להגיד תודה.

אלכס קושניר: עוד מישהו רוצה להגיד משהו?

אלכס קושניר: בבקשה.

הגר יהב: אני מנכ"לית נשיאות המגזר העסקי.

הגר יהב: למען האמת, העיכוב הזה קצת הפתיע אותנו כי היינו בטוחים שאז זה אושר.

אלכס קושניר: לא נשארתם עד סוף הדיון.

הגר יהב: היינו בדיון אבל אז יצאו פרסומים שב-8 בספטמבר כבר ניתן להגיש בקשות.

הגר יהב: רציתי לשאול: מתי אתם מעריכים יהיה אפשר להגיש כבר את הבקשות?

מירב כהן: מבחינתנו המערכת מוכנה.

מירב כהן: כאשר זה יפורסם ברשומות בימים הקרובים המערכת תעלה.

הגר יהב: אנחנו כמובן גם נפיץ את זה.

הגר יהב: זה גם מה שעיכב אותנו בהסכם הקיבוצי, שאתם זוכרים שאנחנו תמיד עושים.

הגר יהב: כל הנוסחים מוכנים ורק חיכינו לרגע הזה.

נירה שפק: ההתחייבות היא ל-72 שעות גג, אמרו שזה יהיה גם פחות.

נירה שפק: אני חושבת שצריך להגדיר את זה ולעמוד בזה.

אלכס קושניר: זה תלוי בפרסום ברשומות.

שלומית ארליך: הפרסום ברשומות נעשה במשרד המשפטים.

שלומית ארליך: נמצא כאן נציג משרד המשפטים.

אלעד סלומינסקי: יסיימו לעבוד על הנוסח, השר צריך לחתום וזה יפורסם.

נירה שפק: כמה זמן זה צריך לקחת?

נירה שפק: יש אנשים שצריכים לשלם משכורות.

נירה שפק: אני מזכירה לכם שב-15 לחודש בחלק מן הגופים כבר מכינים את המשכורות לגבי החודש שעבר.

אלעד סלומינסקי: אנחנו נשתדל לעבוד כמה שיותר מהר כמובן.

אלעד סלומינסקי: זה תלוי גם בחתימה של שר, שהוא גורם מיניסטריאלי, שאנחנו לא יכולים לשלוט בזה.

נירה שפק: צריך לקדם את זה, לוודא, להגדיר לוחות זמנים.

נירה שפק: הוועדה הזאת הגדירה: עד 72 שעות.

נירה שפק: אם יש בעיה אז תחזרו אלינו.

אלעד סלומינסקי: גם משרד המשפטים ישתתף במאמץ.

מיכל רוזין: 72 שעות – זה אומר שזה לא יקרה עד השבוע הבא ביום רביעי.

אלכס קושניר: פרסום ברשומות בדרך כלל לוקח ימים בודדים.

אלכס קושניר: אנחנו מכירים את זה, יודעים את זה.

אלכס קושניר: לא צריך לעשות מזה דרמה.

אלכס קושניר: אני חושב שהעיכוב הזה היה הכרחי אבל היינו חייבים לעשות אותו בשביל להרחיב את הכניסה לישובים.

הגר יהב: ברור, ותודה, שזה גם לא מובן מאליו, גם לאנשי רשות המיסים ולחברי הכנסת וליושב-ראש הוועדה.

הגר יהב: נקווה שלא נצטרך שוב.

אלכס קושניר: לסיכום, קודם כול, כמות האירועים שקורית פה במדינה הזו, הרצף שמתחלף, אירוע רודף אירוע – כבר שכחנו שהיה מבצע בכלל, זה נראה רחוק.

אלכס קושניר: יש דברים שקרו במבצע הזה שהיו תקדימיים ואנשים מקבלים את זה כבר כמובן מאליו.

אלכס קושניר: זה באמת היה מבצע מוצלח.

אלכס קושניר: פה אני מביע הערכה גדולה מאוד למערכת הביטחון, לצה"ל.

אלכס קושניר: עשיתם עבודה מדהימה.

אלכס קושניר: אני תושב אשקלון ואני אומר לכם שהתחושה, גם תוך כדי הלחימה, הייתה שאנחנו עושים פה משהו אחר, עושים את זה אחרת.

אלכס קושניר: התחושה של התושבים הייתה מאוד מאוד טובה.

אלכס קושניר: ובסוף זה בא לידי ביטוי גם במבחן התוצאה.

אלכס קושניר: היו יעדים ברורים למבצע, עמדתם ביעדים הללו בזמן הקצר ביותר.

אלכס קושניר: באמת שאפו.

אלכס קושניר: אבל גם המערכת האזרחית, הממשלה, השרים, גם שר האוצר, גם ראש הממשלה וגם שר הביטחון, כולם היו כל הזמן עם יד על הדופק.

אלכס קושניר: שר האוצר התקשר אליי וביקש שאדבר עם כל ראשי הרשויות המקומיות תוך כדי המבצע, וגם ביקרתי בחמ"ל של רשות המיסים שקרן הפיצויים פתחה בשבת באשקלון תוך כדי הלחימה.

אלכס קושניר: אמיר ומירי ואלישיב וכל הצוות, זה בכלל לא מובן מאליו ומגיעה לכם על זה תודה רבה.

אלכס קושניר: היו פעם משפטים כאלה בומבסטיים מאוד: "דין העוטף כדין תל אביב".

אלכס קושניר: אני חושב שזו הפעם הראשונה שאפשר להגיד שהלכה למעשה דין תל אביב כדין העוטף, כי אנשים הרגישו את זה גם תוך כדי המבצע, גם לפני המבצע וכמובן גם אחריו.

אלכס קושניר: אנחנו רצינו מאוד לפרסם ולסיים את התקנות האלה מהר ככל הניתן ולכן קיימנו דיון יום לפני שהכנסת יצאה לחופשה מרוכזת.

אלכס קושניר: הכנסנו הרבה מאוד שינויים תקדימיים: גם כל נושא הגדלת השכר, גם ההסכם שנחתם עם משרד החקלאות עבור החקלאים, גם היממה הנוספת שהוספנו מתוך הבנה שאנשים צריכים להתארגן גם כשהם חוזרים.

אלכס קושניר: הסיבה לעיכוב היא בגלל רשימת הישובים שהיו צריכים להיכנס למתווה הפיצויים בתקופת טרום הלחימה, וכאן שוב תודה רבה גם לצה"ל וגם למשרד הביטחון על ההיענות, על כך ששלחתם לנו את המכתב הזה.

נירה שפק: ולרח"ל.

אלכס קושניר: וגם לרשות החירום הלאומית כמובן.

אלכס קושניר: כל נושא הפיצוי שניתן גם בטווח של 7–40 קילומטרים, גם הוא לא מובן מאליו, למרות שזמן המבצע – וטוב שכך – היה קצר.

אלכס קושניר: אבל גם כאן רשות המיסים באה לקראתנו והקשיבה לדרישות הוועדה.

אלכס קושניר: גם בנושא המלאי שהתקלקל.

אלכס קושניר: עשינו כאן הרבה מאוד דברים חשובים שהם גם תקדימיים, כי בעצם זה המינימום לפעם הבאה.

אלכס קושניר: אני רוצה להגיד עוד פעם תודה לכולם.

אלכס קושניר: אני רואה שאמיר מחייך, אוהב את האמירה האחרונה שלי.

אלכס קושניר: יש פה מתווה באמת הוגן.

אלכס קושניר: ועכשיו הכדור עובר אליכם, חברינו מרשות המיסים.

אלכס קושניר: צריך לעשות את זה מהר ככל הניתן.

אלכס קושניר: קודם כול אני מברך על כך שלא חיכיתם ושהכנתם כבר את כל המערכות על פי התקנות האלה.

אלכס קושניר: אני מאמין שבימים הקרובים אנשים יוכלו כבר להגיש בקשה לפיצוי.

אלכס קושניר: וכפי שנירה אמרה, אנחנו נהיה עם יד על הדופק כל הזמן עם פניות הציבור ובטח נציק לכם המון.

אלכס קושניר: אני יודע שאתם מקבלים את זה באהבה ואתם עושים עבודה נהדרת.

מירי סביון: רק אגיד, קודם כול, שנעלה עם המערכת לאוויר ברגע שהחקיקה תפורסם ברשומות, וכדרכנו ברשות המיסים נעשה הכול כדי לתת לאזרחים ולעסקים את השירות הכי טוב שאפשר, ונעשה את זה דרך קרן הפיצויים, ואמיר דהן בראשה.

מירי סביון: נעשה הכול כדי לשלם את הכסף למי שמגיע לו, בהקדם האפשרי.

מירי סביון: כך שאני מאמינה שלא תצטרכו לפנות אלינו הרבה.

אלכס קושניר: אני מקווה, למרות שאנחנו רגילים לעבוד בשוטף.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022 (מבצע עלות השחר).

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: בעד – 2

אלכס קושניר: נמנעים – אין הצעת תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022, אושרה.

אלכס קושניר: התקנות אושרו פה אחד.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.