ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 315, 2022-07-04 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום ה-4 ביולי 2022, ה' בתמוז תשפ"ב, ואנחנו מתחילים בסדר-היום.

אלכס קושניר: חברי הכנסת, יש הצעות לסדר?

אלכס קושניר: ינון, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה לך, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מחירי החשמל שוב עולים.

ינון אזולאי: מחירי החשמל בהתייקרות.

ינון אזולאי: אמרו לנו שהם יתייקרו, ואף אחד לא האמין שהם יתייקרו בצורה דרסטית כזאת.

ינון אזולאי: מדברים על 15%-16%, וזה עוד נדבך ליוקר המחייה.

ינון אזולאי: אזרחי מדינת ישראל נמצאים במצב קשה, וזה שלא גומרים את החודש, לא מתחילים את החודש.

ינון אזולאי: זה בהמשך לעלייה של הדלק – תבואו ותספרו לנו שוב שכל מדינות העולם מעלות.

ינון אזולאי: דיברנו על זה, ואוטוטו נגמרת הנחה של חצי שקל במס הבלו, שהעברנו לפני כמעט שלושה חודשים.

ינון אזולאי: עדיין לא הארכתם את זה ולא הגדלתם, והדלק ממשיך להתייקר.

ינון אזולאי: אנחנו נמצאים בחודשי הקיץ, וכל עם ישראל יוצא לבלות.

ינון אזולאי: יש כאלה שגם יבלו וגם יעבדו, ומס הבלו, שעדיין לא הורדתם ואתם לא מאריכים את ההנחה עליו, יהיה עוד מכה.

ינון אזולאי: בנוסף לכך, הלחם התייקר, החלב התייקר.

ינון אזולאי: תגידו לי שהחלב זה משהו ישן, והכול טוב ויפה, אבל בשורה התחתונה האזרח מבין שהמשכורת שלו לא עולה, והוא צריך להוציא יותר.

ינון אזולאי: זה פוגע במיוחד בשכבות החלשות, במשפחות שמרוויחות שכר מינימום, שלא עלה.

ינון אזולאי: יש פתרון לחשמל, ואפשר להסתכל כמה שנים אחורה.

ינון אזולאי: אפשר לפרוס את העלייה הזאת.

ינון אזולאי: נכון, יש עכשיו משבר עם הפחם, משבר עם אוקראינה, עם הגז וכולי, אבל אפשר לפרוס את ההתייקרות הזאת עד שיגיע זמן שבו נתאזן קצת עם מחירי הפחם בעולם, הם יתחילו לרדת ונחזור לגז.

ינון אזולאי: אגב, עם כל התקציבים שעברו, ולמרות כל הכספים שהושקעו מצד המפעלים, מדינת ישראל לא השכילה ולא העבירה את כל המפעלים לגז.

ינון אזולאי: יש משבר באוקראינה, וכולנו מבינים אותו, ועדיין אפשר לפרוס את העלייה במחירי החשמל.

ינון אזולאי: כשירד מחיר הפחם, הירידה תהיה בהתאמה ולא צריך לעשות את זה בצורה דרסטית.

ינון אזולאי: הגיע הזמן שמדינת ישראל – משרד האוצר ומשרד האנרגיה – יחליטו איך אנחנו עושים את הכול, על מנת לעזור לאזרחי ישראל.

ינון אזולאי: אנחנו נמצאים בחופש הגדול, לאחר מכן אנחנו מגיעים לחגים, ואי-אפשר לתת לאזרחי ישראל להמשיך להוציא הוצאות כה גדולות על חשבון הלחם והחלב שלהם.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: ולדימיר בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב-ראש.

ולדימיר בליאק: אני אתייחס במילה למה שאמר ינון.

ולדימיר בליאק: כמובן, מחירי הפחם עלו בשנה האחרונה ביותר מ-200%, ואין הרבה בררות.

ולדימיר בליאק: אני לגמרי מסכים שאנחנו צריכים לחתור לפריסה של העלאה במחיר.

ולדימיר בליאק: למיטב הבנתי, זה מה שגם יקרה.

ולדימיר בליאק: העלייה הזאת תתפרס, ויש כוונה של הממשלה להיפטר מהתלות בפחם עד 2025.

ולדימיר בליאק: לצערי, אנחנו תלויים עדיין במחירי הפחם ב-25%, אבל אני חושב שהעלייה הזאת צריכה להתפרס על פני מספר חודשים, וזה מה שיקרה.

ולדימיר בליאק: אני לא יכול שלא להתייחס למתקפה המאפיונרית של יואב קיש ושלמה קרעי על היועצת המשפטית לממשלה.

ולדימיר בליאק: אין לי ספק שהרוח הרעה הזאת מגיעה מבית מדרשו של בנימין נתניהו, והמטרה הסופית שלהם היא להדיח את היועצת המשפטית לממשלה, על מנת לבטל את המשפט של נתניהו.

ולדימיר בליאק: שאלתם מהם כוחות האפל?

ולדימיר בליאק: אלה כוחות האופל, על זה הבחירות ועל זה אנחנו ניאבק.

ולדימיר בליאק: תודה.

אלכס קושניר: תודה.

ינון אזולאי: אגב, היושב-ראש שלך לא אמר מי אלה כוחות האופל.

ינון אזולאי: הוא התכוון לכולם, שכל אלה שבגוש הימין הם כוחות האופל.

ולדימיר בליאק: לא, לא.

ינון אזולאי: כן, הוא התכוון, וזה מה שעשיתם.

ינון אזולאי: אנחנו לא מתבטאים ככה, וגם יואב קיש הוציא אתמול הבהרה.

ולדימיר בליאק: אתה לא מתבטא ככה, אבל החברים שלך כן.

ינון אזולאי: אתה מכיר את הדעה שלי על בית המשפט העליון, ובכלל על מערכת המשפט.

ינון אזולאי: בפעם שעברה, כשדיברו על השופטת בבית המשפט העליון, התקשר בנימין נתניהו וגער בדודי אמסלם.

ינון אזולאי: הוא עשה שיחה עם השופטת והכול בסדר.

ינון אזולאי: הפעם, כשהוא לא הוציא משהו, פתאום אלה כוחות האופל וכולי.

ינון אזולאי: כשאדם כואב לו, לפעמים הוא מוציא משהו, והכאב הוא כאב.

ולדימיר בליאק: שלא ישחקו איתנו משחקים.

ולדימיר בליאק: המטרה הסופית שלו היא להחליף את היועצת המשפטית לממשלה, כדי להרוס את מערכת המשפט ולבטל את המשפט.

ולדימיר בליאק: זאת המטרה, זאת המטרה.

ינון אזולאי: אני מודיע לך, לא צריך לבטל את המשפט.

ינון אזולאי: המשפט מתפרק לאט-לאט.

ינון אזולאי: ראית מה שהולך?

ינון אזולאי: הכול יתמוסס, הכול יתמוסס.

ולדימיר בליאק: אל תדאג, יש שופטים בירושלים.

ינון אזולאי: ברור שיש שופטים בירושלים, הבעיה היא שהשופטים האלה שופטים משהו שאתם לא רוצים לשמוע, אז הם כבר לא שופטים בירושלים.

ינון אזולאי: אם יוציאו את נתניהו זכאי, אתם תגידו שזה מרוב פחד, וכוחות האופל.

ולדימיר בליאק: מי אמר לך את זה?

ולדימיר בליאק: מי אמר לך את זה?

ולדימיר בליאק: הם רוצים לבטל את המשפט, וזאת המטרה שלהם.

ינון אזולאי: הם לא רוצים לבטל.

ינון אזולאי: לאט-לאט זה מתבטל לבד, מתמוסס הכול.

ינון אזולאי: תראה את כל העדויות – הפרקליטות תפרה פה תיקים, וזה מה שקורה היום.

ולדימיר בליאק: המתקפה הפראית הזאת לא מקובלת, וחבל שאתה תומך בזה.

ינון אזולאי: אני תומך בדבר אחד – לעשות סדר במערכת המשפט, שיהיה טוב לכולם.

ולדימיר בליאק: לא צריך לעשות סדר במערכת המשפט, צריך לשמור על מדינת ישראל כמדינת חוק.

ולדימיר בליאק: את זה אתם מנסים להרוס.

ינון אזולאי: כיהודי חרדי מעולם לא קיבלנו סעד מבית המשפט.

ינון אזולאי: יש פה חברת כנסת, ואני לא אגיד את שמה משום כבודה – היא לא מהוועדה שלנו.

ינון אזולאי: היה לה ויכוח איתי, והיא אמרה לי: אני אביא לך רשימה כמה פעמים קיבלת סעד.

ינון אזולאי: היא נכנסה בקדנציה הזאת, עברה שנה שלמה, ואפילו פעם אחת לא הראתה לי איזה סעד קיבלנו ממערכת המשפט.

ינון אזולאי: אפילו פעם אחת.

ינון אזולאי: אז איך אתם רוצים שיהיה לי אמון במערכת המשפט?

ינון אזולאי: לכן אני אומר, שהגיע הזמן לעשות סדר גם בפרקליטות.

ינון אזולאי: אם אנחנו רואים שתופרים תיקים לאנשים, שתופרים תיקים לנתניהו – זאת עובדה ולא סתם סיפורים.

ולדימיר בליאק: מי תופר תיקים לנתניהו?

אלכס קושניר: חברים, הבנו, בסדר.

אלכס קושניר: כל אחד הבהיר את העמדה שלו.

אלכס קושניר: מספיק.

נירה שפק: אנחנו בפאנל פוליטי?

אלכס קושניר: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה, אדוני.

אחמד טיבי: התבשרנו הבוקר שוב על עליית מחירים, והפעם עלייה במחירי החשמל עד ל-16% בכמה פעימות.

אחמד טיבי: גם הדלק התייקר לפני מספר ימים ב-36 אגורות, והוא חצה את הרף של 8 שקלים לליטר.

אחמד טיבי: מחיר ליטר אוקטן 95 עולה ל-8.29 שקלים, מחיר שיא.

אחמד טיבי: גם החלב, גם המים.

אחמד טיבי: נכון, מחיר הפחם עלה בעולם, אבל הלחץ על האזרח כבד.

אחמד טיבי: יש לממשלה כלים כדי להפחית את המשא הכבד הזה ועליית המחירים על האזרח, והיא לא מצליחה לעשות זאת.

אחמד טיבי: לאחרונה, עליית המחירים ויוקר המחייה הם מהגבוהים שהיו בשנים שעברו, ומדובר בעליות מחירים כאלה שהאזרח לא יכול לשאת.

אחמד טיבי: זה אחד הנושאים הכואבים ביותר לציבור, וזאת אחת הסיבות שדחפו אותי ואת חבריי להעלות הצעת חוק לשכר מינימום של 40 שקל לשעה, שעברה בקריאה טרומית.

אחמד טיבי: זאת הייתה פריצת דרך, ואנחנו נמשיך אותה גם בכנסת הבאה.

אחמד טיבי: זה אחד הכלים לפתרון, אבל לבד הוא לא יספיק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה לשנות אווירה, אם אפשר, ולדבר על משהו שהוא לא פחות מהותי וחשוב.

נירה שפק: ביום שישי הייתי במצעד הגאווה במצפה רמון.

נירה שפק: הגעתי לשם כי השיח הטריד אותי, לא הנושא.

נירה שפק: ראינו שגם בג"ץ נדרש לנושא, והחזיר את המצעד למסלול, שראש הרשות שם טרח לשנות, בלי לתת הסברים.

נירה שפק: אני רוצה לדבר לא על הרע שבזה, אלא על משהו טוב שראיתי בדרך.

נירה שפק: המצעד עבר בשקט, וטוב שכך.

נירה שפק: חשבתי על כל השוטרים, השוטרות, הפרשים והמסוקים שהיו באוויר, וכמה אנשים בגלל התלהטות, הסתה והסלמה לא הלכו לעבודה ביום שישי, למרות שהם היו צריכים ללכת לעבודה.

נירה שפק: עברנו ליד בית, דווקא באזור של הגרעין הדתי במצפה, ושם ראיתי את התקווה.

נירה שפק: על הבית היו כתובים שני דברים: האחד, אבא ואימא שווה משפחה.

נירה שפק: והשלט לידו אמר: אוהבים את כולם, חושבים אחרת.

נירה שפק: מבחינתי, זאת הייתה התקווה כי זה המסר.

נירה שפק: אני לא מכריחה את כולם לחשוב אותו הדבר.

נירה שפק: אני חושבת שונה, ואני חושבת שאבא ואימא לא שווה משפחה, ויש עוד דרכים, אבל מקובל עליי שיש אנשים, שהאמונה שלהם מכתיבה להם דרך אחרת.

נירה שפק: אותו שלט שנתלה וכתוב בו: אוהבים את כולם, חושבים אחרת, אומר שאפשר גם אחרת.

נירה שפק: אפשר בלי הסתה, אפשר בלי אלימות.

נירה שפק: הבית שבו זה נתלה שנמצא באזור שלא מקבל את הלהט"בים, נתן לי תקווה.

נירה שפק: אני באה בפנייה – קחו את השלט הזה.

נירה שפק: יש לנו עכשיו מערכת בחירות, ואני פונה לכולם.

נירה שפק: בואו נדאג שהשלט הזה יופיע בכל פעם, לפני שאנחנו פותחים את הפה.

נירה שפק: אולי נתנהג קצת אחרת.

נירה שפק: תודה.

אלכס קושניר: תודה רבה, נירה.

אלכס קושניר: יש עוד חבר כנסת?

אלכס קושניר: אנחנו נעבור לפניות תקציביות לפי הסדר.

אלכס קושניר: הפנייה הראשונה היא של מימון מפלגות – פניות 161, 163, בבקשה.

ידידיה גרינוולד: אני מאגף תקציבים, משרד האוצר.

ידידיה גרינוולד: הבקשה דנה בסעיף תקציבי 14 – מימון מפלגות.

ידידיה גרינוולד: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 282,308 אלפי שקלים בהוצאה עבור היערכות לבחירות לכנסת העשרים וחמש, כפי שמפורט להלן: תוכנית 1420/01 – הוצאות כלליות לבחירות – תקצוב סך של 282,308 אלפי שקלים בהוצאה עבור היערכות ראשונית של ועדת הבחירות המרכזית, לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש.

ידידיה גרינוולד: הסכום הזה הוא חצי מהתקציב הסופי שהיה לוועדת הבחירות בבחירות הקודמות.

ידידיה גרינוולד: בהצעת החוק לבחירות לכנסת העשרים וחמש, נרשם שוועדת הבחירות תתוקצב בסכום ראשוני של מחצית מהסכום בבחירות הקודמות לצורך היערכות ראשונית.

ינון אזולאי: איזה פעולות הולכים לעשות בהיערכות הראשונית הזאת, ומתי אתם דורשים את החצי השני?

ידידיה גרינוולד: נמצאת פה יעל אליאב מוועדת הבחירות, והיא יכולה לפרט.

יעל אליאב: מייד עם הכרזת מערכת בחירות, ועדת הבחירות מקימה 19 ועדות אזוריות, שפרוסות מדן ועד אילת.

יעל אליאב: אנחנו צריכים מקומות דיור, הקמה והתקנה של תקשורת, טלפוניה ומחשבים.

יעל אליאב: אנחנו מזרזים את ההצטיידות של כל יתרת הציוד לקלפיות – פרגודים, מגשים, מחיצות וכל מיני פריטים.

יעל אליאב: אנחנו מייד מתחייבים למדפיס הממשלתי להדפיס כל מיני טפסים – את הפרוטוקולים ואת כל חומרי הבחירות.

יעל אליאב: אני מתחייבת למשטרה על אבטחת הבחירות, ולצבא על ניהול הבחירות בצה"ל.

יעל אליאב: אלה דברים שאני חייבת לעשות ממש בימים הראשונים, על מנת להתניע את מערכת הבחירות בכל מקום שצריך התנעה כזאת.

אלכס קושניר: מתי אתם מתכוונים להביא תקציב לאישור הוועדה?

יעל אליאב: אני מניחה שזה ייקח עוד חודש, כי יש עוד הרבה מאוד סימני שאלה.

יעל אליאב: היינו בתהליכי הפקות לקחים, שלא הסתיימו.

יעל אליאב: אנחנו ממש מזדרזים לסיים אותם, וגם המוסדות של ועדת הבחירות – הנשיאות, המליאה – יצטרכו לאשר את התקציב לפני שאנחנו מביאים אותו לוועדת הכספים.

יעל אליאב: אני מעריכה שזה ייקח כחודש.

אלכס קושניר: אני מעדכן את חברי הכנסת, שבמהלך הדיונים בוועדת החוקה על חוק הבחירות, הוכנס שינוי מאוד משמעותי, שמחייב את משרד האוצר להעמיד מקדמה בגובה 50% מהתקציב על שינוייו מהבחירות הקודמות לוועדה, מייד עם ההכרזה על מערכת הבחירות.

אלכס קושניר: זאת הפנייה שאנחנו דנים בה, וכחודש לאחר מערכת הבחירות, ועדת הכספים צריכה להביא לאישור ועדת הכספים את התקציב המפורט של הבחירות.

אלכס קושניר: אנחנו עוד נתכנס ונדון בתקציב הזה.

ינון אזולאי: אתם משלמים שכירויות בתקופות האלה?

יעל אליאב: אנחנו מתחייבים למינהל הדיור, ומינהל הדיור הממשלתי מוצא לנו כתובות בכל הארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: יש מפלגות שקיבלו הלוואות.

אלכס קושניר: זה לא קשור לזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשים את זה על השולחן, ואם יש אפשרות, נדון גם בסוגיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: בגלל שיש שוב בחירות, ביקשו מהמפלגות להחזיר את כל הסכום בפעם אחת, ולא בתשלומים.

אלכס קושניר: לא, זה לא ככה.

אלכס קושניר: זה דיון שהוא לא בסמכותה של ועדת הכספים.

אלכס קושניר: זה נדון בוועדת הכנסת בשבוע שעבר.

אלכס קושניר: לוקחים את כל ההלוואות, וממחזרים אותן אחרי הבחירות הבאות.

אלכס קושניר: אף אחד לא דורש משום מפלגה להחזיר את ההלוואות.

אלכס קושניר: זה לא נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

אלכס קושניר: אני מציעה לך לבדוק, וזה לא ככה.

אלכס קושניר: נירה, בבקשה.

נירה שפק: בדיון שהתקיים כאן על ועדת הבחירות, ניתנו כספים והוצגו כספים להטמעת לקחים.

נירה שפק: מכיוון שכל הטמעת הלקחים הזאת לא תהיה, וגם אמרתם את זה - - -

יעל אליאב: כן יהיה, וכבר היה תוך כדי.

נירה שפק: אני אשמח לדעת במה השתמשו ובמה לא, כדי לדעת אם כספים שהיו אמורים להגיע לכדי מימוש השנה ולא מומשו, אפשר לעשות מתוכם הסבה?

נירה שפק: אני לא יודעת.

נירה שפק: חבל להוציא פעמיים כספים.

נירה שפק: האם יש בקרה מה ניתן להטמעה ומה מומש, כך שחייבים לעשות את זה?

נירה שפק: ומה צריך הלאה?

נירה שפק: זאת הבקרה שלי כחברת כנסת לנושא הזה.

יעל אליאב: את מדברת על התקציב השוטף של ועדת הבחירות לשנה רגילה, שניתן לנו ב-1 בינואר – 45 מיליון שקל.

יעל אליאב: במסגרתו היו כמיליון שקל עבור הפקת לקחים.

יעל אליאב: אנחנו באמצע השנה, ופתחנו מעל עשר ועדות הפקות לקחים.

יעל אליאב: עוד לא סיימו את העבודה לגמרי.

אלכס קושניר: זה תקציב מופרד, שונה.

אלכס קושניר: יש תקציב שוטף, שאותו נוכל לבקר בסוף שנת הביצוע, ויש תקציב בחירות, שאת המקדמה שלו אנחנו מאשרים עכשיו.

נירה שפק: אני חושבת שזה לא מיליון שקל, אבל את בטח שולטת בנתונים יותר ממני.

נירה שפק: אני זוכרת אחרת.

נירה שפק: אני אבדוק, וגם אתם תבדקו.

אלכס קושניר: יש עוד שאלות לגבי הפנייה הזאת?

אלכס קושניר: פנייה מס' 161, 163, מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 161, 163 – ועדת הבחירות – אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה היא פנייה 144, 145 – משרד ראש הממשלה.

ידידיה גרינוולד: הבקשה דנה בסעיף תקציבי 04 במשרד ראש הממשלה.

ידידיה גרינוולד: הפנייה נועדה לתקצב סך של 69,200 אלפי שקלים בהרשאה, בתקצוב סך של 3,500 אלפי שקלים בהוצאה, בהתאם להחלטות ממשלה.

ידידיה גרינוולד: וכן, תקצוב של שלושה תקני כוח אדם ושני תקני צוערים לרשות לפיתוח כלכלי בהתאם לפירוט הבא:

ידידיה גרינוולד: תוכנית 0457/03 – הרשות לפיתוח כלכלי של המיעוטים – תקצוב סך של 26 אלפי שקלים בהרשאה, וסך של 3,500 אלפי שקלים בהוצאה, עבור מיזם להגדלת יכולת מיצוי המשאבים ופיתוח כלכלי ברשויות המקומיות הערביות, בהתאם לאמור בהחלטת ממשלה מס' 550, שעניינה התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית; תקצוב סך של 11,700 אלפי שקלים בהרשאה עבור מחקר, מעקב ובקרה לתוכנית החומש לחברה הערבית, בהתאם לאמור בהחלטת ממשלה התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית.

ידידיה גרינוולד: תקצוב שלושה תקני כוח אדם ושני תקני צוערים ונלוות לרשות לפיתוח הכלכלי; בתוכנית 0463/03 – המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל – תקצוב סך של 6,250 אלפי שקלים בהרשאה עבור גיבוש תוכנית אסטרטגית מיזמי תרבות ופנאי, ופיתוח רובע החדשנות, בהתאם לאמור בהחלטת ממשלה העתקת מחנות צה"ל לנגב.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 10,000 אלפי שקלים בהרשאה עבור - - - ברשויות ערביות.

ידידיה גרינוולד: תקצוב של 1,000 אלפי שקלים בהרשאה עבור הפעלת חדר מיון קדמי בשדרות, בהתאם לאמור בהחלטת ממשלה לחיזוק החוסן האזרחי בשדרות וביישובי עוטף עזה.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 14,250 אלפי שקלים בהרשאה עבור מוסדות ציבור, פרויקטים למיתוג תיירות, תמיכה בכפרי נוער והעצמה קהילתית, בהתאם לאמור בהחלטות ממשלה שעניינן תוכנית להעצמה לפיתוח כלכלי-חברתי ביישובים הדרוזים בגליל, בכרמל וברמת הגולן.

אלכס קושניר: שאלות, חברים.

ינון אזולאי: מאיפה מגיע הכסף?

ידידיה גרינוולד: יש פה תקציב עבור החלטת ממשלה לגבי החברה הערבית, ואנחנו יודעים שהתקציב הוקצה עבורה עוד לפני בניית התקציב.

ידידיה גרינוולד: בזמן שההחלטה עצמה הייתה לאחר בניית התקציב, ולכן עכשיו התקציב הוא מתוך אותן תקנות, כדי לתקצב את הפרויקטים הספציפיים בהחלטת ממשלה.

נירה שפק: ופיתוח נגב וגליל?

ידידיה גרינוולד: יש פה תקציבי הרשאה בלבד.

אלכס קושניר: עוד שאלות, חברים?

נירה שפק: אני מברכת על ההתקדמות של החלטת ממשלה 566, הקמת חדר קדמי בשדרות עבור כל עוטף עזה.

נירה שפק: ההחלטה מנובמבר 2020, וכל הכבוד לממשלה הזאת שמקדמת את זה.

אלכס קושניר: פנייה 144, 145, מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 144, 145 – משרד ראש הממשלה – אושרה.

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה היא פנייה של משרד הכלכלה – 146, 147, בבקשה.

גל ברנס: אני מאגף תקציבים.

גל ברנס: הפנייה נועדה להגדלת תקציב משרד הכלכלה והתעשייה ב-19 תקני כוח אדם, לצורך יישום הרפורמה ביבוא והגברת האכיפה בשווקים, וכן ביצוע שינויים פנימיים בתקציב המשרד, בהתאם לסדר העדיפויות שלו.

גל ברנס: כמו כן, הפנייה כוללת תקצוב של 1 מיליון שקלים לאגף האיגוד השיתופי עבור תוכנית לשילוב צעירים ממגזרים מוחלשים שונים בתעשייה ובתעסוקה, שהינה במסגרת כספים של הסכמים קואליציוניים.

אלכס קושניר: שאלות, בבקשה.

ינון אזולאי: תגיד לי, בבקשה, מאיפה מגיע הכסף, ותקני כוח האדם.

ינון אזולאי: נתנו לכם חופש, עכשיו מתחילים לעבוד.

גל ברנס: השינויים בתקציב המשרד פנימיים, ואין שם כסף נוסף.

ינון אזולאי: אתה אומר שמתוך המשרד – שבעה תקני כוח אדם.

ינון אזולאי: מאיפה אתה מביא אותם?

גל ברנס: יש 19 תקני כוח אדם, והתקציב להם, שהוא החלק המהותי שלהם, נמצא כבר בתקציב השכר של המשרד.

ינון אזולאי: מה זה 19?

ינון אזולאי: איפה נמצאים כל ה-19 כרגע?

גל ברנס: אני אפרט את התקציב, ואז את התקנים.

גל ברנס: התקציב נמצא כבר בסעיף משרד הכלכלה, כלומר אין פה הגדלה תקציבית.

גל ברנס: בתוכנית השכר יש כבר את התקציב הנדרש לצורך העניין.

גל ברנס: זאת אומרת, שתקצוב עדכני הוא יותר טכני במהותו, ואין לו הגדלה תקציבית.

גל ברנס: שבעה מתוכם מגיעים מתת איוש שיש באזורי העבודה, ו-12 תקנים הם מהרזרבה הכללית.

גל ברנס: זאת הקצאה טכנית לטובת זה, בלי התקציב.

ינון אזולאי: משרד העבודה עבר לרווחה, לא?

גל ברנס: זרוע העבודה היא תחת שרת הכלכלה.

ינון אזולאי: עבר?

ינון אזולאי: הלך?

גל ברנס: היה בממשלה הקודמת.

ינון אזולאי: שם יש שבעה תקנים שכרגע לא מאוישים, ואתה רוצה לאייש אותם?

גל ברנס: הם לא מאוישים, והם יאוישו במשרד הכלכלה.

ינון אזולאי: לא השתמשת עד עכשיו בשבעה תקני כוח אדם, ויש לך פער תקציבי.

גל ברנס: את זה יבדקו בסוף השנה.

גל ברנס: זה תמיד בסוף מבוסס על איזושהי תחזית.

ינון אזולאי: לאן אתה לוקח את התקציב עכשיו?

גל ברנס: לטובת הרפורמה ביבוא.

גל ברנס: הרפורמה ביבוא עברה בכנסת הזאת, ונכנסה לתוקף ב-1 ביוני.

ינון אזולאי: אתה מדבר על הרפורמה ביבוא בכלל?

גל ברנס: אני מדבר על הרפורמה ביבוא של משרד הכלכלה.

גל ברנס: יש רפורמה ביבוא במשרד הכלכלה, במשרד הבריאות בתחום של מזון ותמרוקים, ובמשרד האנרגיה בתחום של התייעלות אנרגטית.

גל ברנס: משרד הכלכלה הוא הראשון שיישם את הרפורמה, והיא נכנסה לתוקף כבר בתחילת חודש יוני.

גל ברנס: במקור, זה תוקצב ב-27 תקנים, ואחרי שנעשתה עבודה, נבחנו כל הצרכים ונבנתה תוכנית אכיפה, ראינו שנדרשים יותר תקנים, ולכן הם מתוקצבים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אמרת שזה נוגע להסכמים קואליציוניים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: של איזה הסכמים?

גל ברנס: של מרצ.

אחמד טיבי: לא להתנגד, חברים.

ינון אזולאי: 12 תקני כוח האדם הנוספים, מה איתם?

גל ברנס: הם מגיעים מהרזרבה הכללית באופן טכני, אבל התקציב שלהם, שהוא מהותי, נמצא כבר בתקציב המשרד.

ינון אזולאי: הם פועלים כרגע?

גל ברנס: לא, הם לא פועלים.

ינון אזולאי: אתה אומר שנראה אותם באחת הפניות?

גל ברנס: לא, הם כאן.

ינון אזולאי: כל ה-19?

גל ברנס: כן.

ינון אזולאי: איפה נמצאים 12 התקנים?

גל ברנס: כרגע הם נמצאים בסעיף 47 של הרזרבה הכללית.

גל ברנס: כל ה-19 הולכים לטובת אכיפת הרפורמה.

נירה שפק: אמרנו כל הזמן שאם לא יהיה מנגנון בקרה ואכיפה, בעצם נאבד את זה.

נירה שפק: עצם ההקמה וההבנה שצריך לעשות את זה, ברורות לכולנו.

נירה שפק: הרי היינו כאן בדיונים אין ספור על החרגות, ולכל הדברים האלה צריך אכיפה ובקרה.

גל ברנס: אני אחדד מה נעשה.

גל ברנס: במקור, לפני הרפורמה, היה מישהו במכס ובמכון התקנים, עוצרים כל מוצרים ובודקים.

גל ברנס: הדבר הזה היה מאוד לא יעיל מבחינת היבואנים, והיה קל מאוד לאכוף את זה, כי אתה נמצא בשער.

גל ברנס: הרפורמה העבירה את הכול לשווקים, ועכשיו זה עובר ישר בהצהרה לכל החנויות כדי להוזיל את כל הביורוקרטיה הזאת.

גל ברנס: מצד שני, אנחנו צריכים פקחים שיגיעו לחנויות, ידגמו מוצרים ויבדקו שהם באמת תקינים ויש דאגה לביטחון הציבור, אל מול האיזון של יוקר המחייה.

יעל רון בן משה: בתוכנית מס' 1, הפעולות שמצוינות הן פעולות לעידוד רכישת תוצרת הארץ.

יעל רון בן משה: בשבוע שעבר היינו מוכנים לקראת קריאה שנייה ושלישית בנושא סימון ארץ המקור של תוצרת חקלאית בתפזורת, ומי שהתנגד לזה היה משרד הכלכלה.

גל ברנס: זה בחקלאות; זה לא כאן.

ינון אזולאי: לא, שרת הכלכלה צודקת.

יעל רון בן משה: אנחנו יושבים בוועדת הכלכלה, ומי שהתנגד היה משרד הכלכלה בגלל חוק הגנת הצרכן או הרשות להגנת הצרכן.

נירה שפק: יעל, אני רוצה לתקן כי בדקתי את זה תוך כדי הדיון.

נירה שפק: שרת הכלכלה ממש לא מתנגדת.

נירה שפק: במשרד העלו שני דברים של יכולת בקרה והחרגה.

נירה שפק: בייעוץ המשפטי של הוועדה הכנסנו את זה, כי יש צדק במה שהם העירו.

נירה שפק: זה מחכה לדיון נוסף עם הנוסח המתוקן.

יעל רון בן משה: כשמציינים פעולות לעידוד רכישת תוצרת הארץ - - -

אלכס קושניר: זה תיאור כללי של התוכנית.

יעל רון בן משה: אני מבינה.

יעל רון בן משה: לציין שהתוכנית הזאת כוללת רכיבים מאוד מאוד ספציפיים.

יעל רון בן משה: לדוגמה, חקלאות שעליה אין ויכוח, דווקא שם היא לא תומכת בזה.

נירה שפק: לא, היא תומכת, והיא גם אמרה את זה.

יעל רון בן משה: לא דיברתי על השרה.

יעל רון בן משה: התוכנית שאנחנו עומדים להצביע עליה לא תומכת.

ינון אזולאי: מטרות השינוי בסך 50 מיליון – זה מיקור חוץ או מתוך המשרד?

גל ברנס: זה מחולק לשני חלקים: חלק אחד הוא של המכון לייצור מתקדם – 20 מיליון שקלים.

גל ברנס: המכון לייצור מתקדם הוא חברה שזכתה במכרז של משרד הכלכלה.

גל ברנס: היא פועלת כמיקור חוץ, אבל ועדת ההיגוי שלה יושבת במשרד הכלכלה, והיא ועדה בין משרדית, שכוללת גם את האוצר וגם את רשות החדשנות.

גל ברנס: התפקיד של המכון הוא להטמיע ייצור מתקדם בתעשייה, והוא פועל כגוף ייעוץ וגם כגוף של תשתית ידע.

גל ברנס: כלומר, הוא מקים מרכז הדגמה, ועושה גם קורס הכשרות מובילים לאנשים בתעשייה, שיכירו את הנושא של ייצור מתקדם.

גל ברנס: החלק השני קשור לרפורמה ביבוא.

גל ברנס: מכיוון שהעברנו את הדברים להצהרה, יש חשש שהמעבדות בישראל יתקשו לפעול.

גל ברנס: עד עכשיו היה להן תקציב קבוע, כי הייתה חובת בדיקה, ועכשיו אין יותר.

גל ברנס: אנחנו רוצים שהיבואנים והיצרנים בישראל לא יצטרכו להגיע לחו"ל בשביל הבדיקות שלהם.

גל ברנס: במקרים בהם יש חשש שהמעבדות לא יוכלו לפעול בנושאים מסוימים, תהיה איזושהי סובסידיה.

גל ברנס: זה גם בשביל הממונה על התקינה, שיוכל לעשות את עבודתו.

גל ברנס: הוא גם צריך את המעבדות האלה.

ינון אזולאי: שאלה כללית לאוצר, אני בטוח שבכל הפניות שהבאתם יש דברים טובים.

ינון אזולאי: ראינו גם במשרד הבריאות וגם עכשיו, אבל זה בסדר שמעבירים עכשיו בזמן בחירות גם תקני כוח אדם וגם כספים קואליציוניים?

ינון אזולאי: תקני כוח אדם הם רפורמות שהיו, התקבלו וכבר התחילו לעבוד, ואתם צריכים אותם.

ינון אזולאי: נניח שעל זה אני יכול לקבל תשובה, ובלי שענית לי אותה, עניתי אותה לעצמי.

ינון אזולאי: לגבי הכספים הקואליציוניים, נראה לך נורמלי שעכשיו מעבירים?

גל ברנס: בדקנו את הנושא, ויש חוות דעת משפטית, שאומרת שאין מניעה משפטית להעביר את הכספים הקואליציוניים.

ינון אזולאי: ממתי חוות הדעת המשפטית שיש לכם?

גל ברנס: אני אומר כתשובה כללית של משרד האוצר, ולא לעניין הנושא הזה.

גל ברנס: אין מניעה משפטית להעביר את הכספים הקואליציוניים, שההחלטה בעניינם התקבלה בהחלטות ממשלה סדורות או בהקראה בוועדת הכספים, ככל שאלה התקבלו קודם להכרזה על יציאה לבחירות.

גל ברנס: התקציב הזה ספציפית הוקרא בוועדת הכספים ביום אישור התקציב.

ינון אזולאי: תוכנית מס' 3 – יש פה גם כסף קואליציוני?

גל ברנס: אלה מיליון שקלים של מרצ.

ינון אזולאי: זה מול ההסתדרות הציונית?

גל ברנס: יש פה חלק.

גל ברנס: האגף לאיגוד שיתופי נמצא פה, והוא יכול להסביר.

רותי לירז-שפירא: בוקר טוב, אני היועצת המשפטית של האגף לאיגוד שיתופי.

רותי לירז-שפירא: חצי מיליון שקלים מיועדים לתוכנית שבה תהיה התקשרות עם ההסתדרות הציונית העולמית, שמיועדת לטפח עסקים קואופרטיבים – גם להקים חדשים, גם להרחיב קיימים.

רותי לירז-שפירא: זה מודל תעסוקתי לצעירים ממגזרים מוחלשים, כדוגמת קואופרטיב הניקיון תנדיף, שנמצא בג'סר א זרקה, והתרחב לאחרונה לירושלים.

רותי לירז-שפירא: זה מודל מאוד מיוחד, שבו המנהלים הם גם הלקוחות של העסק.

רותי לירז-שפירא: העובדים הם המנהלים.

רותי לירז-שפירא: המטרה היא לעשות להם הכשרות, גם בהיבט של מנטורינג עסקי, וגם בהיבט של מנטורינג קואופרטיבי.

יעל רון בן משה: העובדים הם הבעלים.

רותי לירז-שפירא: זה יכול להיות עובדים כבעלים או לקוחות כבעלים, תלוי אם זה עסק של עצמאים או עסק של שכירים.

ינון אזולאי: איך זה נקבע ממגזרים מוחלשים?

רותי לירז-שפירא: יש תוכנית מפורטת.

רותי לירז-שפירא: הכוונה היא גם לפריפריה גיאוגרפית, גם לפריפריה חברתית, גם לצעירים עד גיל מסוים.

ינון אזולאי: בחוות הדעת שמונחת לפנינו, לא מוזכרת כלל פריפריה.

ינון אזולאי: לא ראיתי, ואולי טעיתי.

רותי לירז-שפירא: כשאומרים מגזרים מוחלשים, זה לאו דווקא פריפריה גיאוגרפית.

ינון אזולאי: יש שם גם ציבור חרדי?

רותי לירז-שפירא: כתוב שהקואופרטיבים יפעלו באזורים גיאוגרפים או נגב גליל, או מדד סוציו אקונומי 4 ומטה.

רותי לירז-שפירא: זה כולל גם אוכלוסייה חרדית.

טלי ארפי כהן: זה כולל גם את המגזר החרדי.

טלי ארפי כהן: המטרה היא לעודד השתלבות בתעסוקה.

טלי ארפי כהן: אנחנו יודעים שהשיעור של האוכלוסייה החרדית בשוק התעסוקה לא גבוה.

ינון אזולאי: אתם שולחים את זה לנגב גליל ולא לפריפריה החברתית.

טלי ארפי כהן: זה יהיה גם שם.

ינון אזולאי: זה יהיה גם בפריפריה החברתית?

נירה שפק: נגב גליל ופריפריה חברתית.

ינון אזולאי: אני יודע שזה נמצא בפטור ממכרז, ויש חוות דעת של דינה זילבר, שאומרת שרק אם זה כתוב באמנה של ההסתדרות הציונית, מול ממשלת ישראל.

ינון אזולאי: לפי מה שאני יודע, כל הסיפור של עידוד העסקים האלה לא תואם את האמנה.

ינון אזולאי: לא ראיתי שיש שם קואופרטיב שרוצה לעודד את הצעירים.

ינון אזולאי: כשאת מביאה פטור ממכרז, לא ראיתי לזה שום התייחסות.

ינון אזולאי: יותר מזה, זה לא עבר את ועדת המכרזים בהסתדרות הציונית.

ינון אזולאי: אתם נותנים כסף למשהו, שההסתדרות הציונית עוד לא אישרה בכלל.

רותי לירז-שפירא: ההתקשרות נכללת בגדר מטרה ציבורית, שכלולה באמנה בין ממשלת ישראל להסתדרות הציונית.

רותי לירז-שפירא: ההסתדרות הציונית עוסקת בפעילות חברתית, ויש שם סעיף מפורש.

רותי לירז-שפירא: אין לי כרגע את האמנה מול עיניי.

ינון אזולאי: אני אקריא לך: המשנה ליועצת המשפטית קבע כי יש לפרש את המונח מטרות ציבוריות - - - הסוכנות בפרשנות מצומצמת.

ינון אזולאי: קביעה זו מחייבת את משרדי הממשלה לבחון בקשות לפטור התקשרות עם הסוכנות מחובת מכרז, ולקבל החלטות בעניין על פי הפרשנות המצומצמת הזאת של היועץ המשפטי לממשלה.

ינון אזולאי: אני שואל מי נתן לכם להרחיב את הפרשנות, אם דינה זילבר עצמה קבעה במקום אחר, שרק אם זה כן מוזכר באמנה.

ינון אזולאי: זה לא מוזכר באמנה, ולכן אני לא חושב שיש אפשרות להביא את הנושא של הפטור ממכרז של ההסתדרות.

רותי לירז-שפירא: האמנה בין הממשלה להסתדרות לא יורדת לרזולוציה של צעירים מגילאי 20 עד 40 או אשכולות סוציו אקונומיים 4 ומטה, אבל האמנה מדברת באופן מפורש – סעיף 1ז – על זה שאחד מהתפקידים של ההסתדרות הציונית העולמית הוא לייסד ולהרחיב מפעלי פיתוח בארץ, ולהתעסק בנושאים חברתיים.

רותי לירז-שפירא: זאת בדיוק המטרה של התוכנית הזאת, כי היא נועדה לעודד קליטה של צעירים ממגזרים מוחלשים, ולהרחיב את התעסוקה שלהם.

רותי לירז-שפירא: זה מופיע במפורש באמנה.

רותי לירז-שפירא: אני אוסיף שעברנו את ועדת המכרזים המשרדית במשרד הכלכלה, עם חוות דעת של ייעוץ משפטי, שאומרת שזה נכנס לתוך האמנה, ולכן אפשר לעשות את ההתקשרות הזאת.

ינון אזולאי: אני מדגיש ואומר שזה עוד לא עלה על שולחנה של ועדת המכרזים של ההסתדרות הציונית, והיא לא דנה בכך.

ינון אזולאי: אני מאוד מבקש לדעת לאן זה הלך, ולראות עד כמה שילבתם את החברה החרדית בזה.

ינון אזולאי: אין לי עניין לעכב דברים טובים, אבל אני מבקש לחבר את כולם בנושא הזה, כי זה מאוד חשוב.

ינון אזולאי: כשרוצים עידוד תעסוקה גם לציבור החרדי, שזה יהיה בפריפריה החברתית.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: פנייה מס' 146, 147 – משרד הכלכלה – מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 146, 147 – משרד הכלכלה – אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה היא פנייה של משרד הבריאות – 142 – בבקשה.

תמר צ'ין: אני מהאוצר.

תמר צ'ין: הבקשה התקציבית נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתקציב המשרד בתחומי תפעול המטה במשרד.

תמר צ'ין: המשך תפעול בדיעבד של בית ספר השדה באוקראינה, תגבור מערך האבטחה בבית החולים וקידום בריאות בחברה הערבית.

תמר צ'ין: עיקרי הפנייה התקציבית בחלוקה לתוכניות מובאים להלן: תוכנית מס' 2402/05 – תקצוב סך הוצאה של 44 אלפי שקלים לשלושה דברים: מטרת השינוי, סך של 14 אלפי שקלים עבור תגבור מערך האבטחה בבתי החולים, בהתאם להחלטת ממשלה מס' 1527; סך של 6,700 אלפי שקלים עבור תפעול בית חולים השדה באוקראינה; סך של 30 אלפי שקלים עבור ביצוע פרויקטים ביחידת המחשוב של משרד הבריאות, בהתאם לביצוע.

תמר צ'ין: תוכנית מס' 2407/09 – תקצוב סך הוצאה של 22,200 אלפי שקלים.

תמר צ'ין: מתוך זה, תקצוב סך של 22,500 אלפי שקלים בהוצאה עבור קידום בריאות בחברה הערבית, בהתאם לאמור בהחלטת ממשלה מס' 550, שעניינה התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד לשנת 2026.

אחמד טיבי: אין סיוע לבתי החולים בנצרת?

תמר צ'ין: לא בפנייה הנוכחית.

אחמד טיבי: זאת הפעם ה-1,360 שאנחנו דנים בנושא הזה.

אחמד טיבי: דיברו גם עם המשרד, גם עם אגף התקציבים, וכל חברי הכנסת עוסקים בזה.

אחמד טיבי: למה אין?

תמר צ'ין: להיכרותי, היה עיסוק בהחלטת ממשלה בנושא.

תמר צ'ין: החלטת הממשלה טרם עברה, ועל כן הכספים עוד לא מועברים.

אלכס קושניר: החלטת הממשלה עוד לא עברה, אז איך אתה רוצה שהכסף יעבור?

אחמד טיבי: למה צריך החלטת ממשלה מיוחדת על בתי חולים בנצרת, על העברה של 30-20 מיליון שקל?

אחמד טיבי: לא צריך החלטת ממשלה, ואפשר להעביר דרך האוצר כמו שאנחנו מעבירים בכל יום.

אחמד טיבי: כמו שהעברנו מהבוקר.

אלכס קושניר: מהבוקר הכול מגובה או בחוק או בהחלטת ממשלה.

אלכס קושניר: אין כסף שעובר בלי החלטת ממשלה, חבר הכנסת טיבי.

אלכס קושניר: אני לא מכיר את זה.

אחמד טיבי: אני מכיר את העבודה ואפשר.

אחמד טיבי: הכול אפשר.

ינון אזולאי: הכסף שאנחנו מעבירים עכשיו עבר בהחלטת ממשלה?

תמר צ'ין: כן.

תמר צ'ין: הכסף לחברה הערבית, למעט בית חולים שדה באוקראינה.

ינון אזולאי: למה?

תמר צ'ין: בית החולים הוקם על ידי משרד הבריאות, והוא פעל במשך חודש.

ינון אזולאי: כלומר, אפשר להעביר משהו שלא בהחלטת ממשלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר להעביר לבתי חולים גם בלי החלטה.

אחמד טיבי: אפשר.

אחמד טיבי: ולפני רבע שעה נעשו שתי העברות ללא החלטת ממשלה.

תמר צי'ן: ההחלטה על הכסף לבית החולים נעשתה לפני היציאה לבחירות.

תמר צי'ן: עכשיו זאת רק העברה בדיעבד של הכסף.

ינון אזולאי: גם על ה-25 מיליון לבית החולים בנצרת הוחלט לפני היציאה לבחירות,

תמר צי'ן: להיכרותי, ההחלטה טרם עברה.

ינון אזולאי: לא, לא.

ינון אזולאי: אין צורך בהחלטת ממשלה בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתה החלטה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה כסף קואליציוני שלנו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש החלטת ממשלה, והיא לא יצאה לפועל.

אלכס קושניר: מה מספר ההחלטה?

ולדימיר בליאק: אני יודע שהייתה הצעת מחליטים, והממשלה עוד לא הצביעה עליה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא, לא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הממשלה אישרה.

אחמד טיבי: אנחנו יודעים למה הממשלה עוד לא הצביעה.

ולדימיר בליאק: לא, לא הצביעה.

ולדימיר בליאק: הייתה הצעת מחליטים.

אלכס קושניר: ג'ידא, מה מספר ההחלטה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני אביא, אין בעיה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים שיש העברות שעוברות, גם בלי החלטה.

אימאן ח'טיב יאסין: הכסף הזה נחוץ לבתי החולים, והוא הובטח להם לפני הרבה הרבה זמן.

אימאן ח'טיב יאסין: זה כסף קואליציוני.

אלכס קושניר: הכול בסדר, אנחנו לא נעכב את זה בוועדה.

אלכס קושניר: צריכה להיות החלטת ממשלה, שהמשרד הממשלתי יעביר את הכסף ואחר כך אנחנו נאשר מהר.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נדאג לסוגיה הזאת.

ינון אזולאי: לא בטוח שצריך החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: ההעברה לבית החולים באוקראינה נעשתה בלי החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: בואו לא נמרח את העסק.

ינון אזולאי: יש כספים שעוברים בלי החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: הסיפור של בית חולים בנצרת, זה לעשות פוליטיקה על החולים.

ינון אזולאי: אין שום דבר אחר.

ינון אזולאי: אתה רוצה שנשים את הפיל בחדר?

אלכס קושניר: שים את הפיל.

ינון אזולאי: תקרא ליאיר לפיד.

ינון אזולאי: למה לא מעבירים את הכסף לנצרת?

ינון אזולאי: בגלל שג'ידא רצתה את הכסף הזה, הבטיחו לה אותו, הבטיחו לרע"ם ובעבר הבטיחו לטיבי.

ינון אזולאי: מכיוון שלא מצאה חן בעיניהם הצבעה של ג'ידא בעניין יו"ש, אמרו לה – אין.

ינון אזולאי: אז ימותו החולים, ולא משנה אם זה בנצרת או במקום אחר.

ינון אזולאי: אני מטפל בבתי החולים הציבוריים, ויעידו על זה אלכס, וגפני שהיה פה.

ינון אזולאי: רבתי בשביל אותם בתי חולים גם כשהייתי בקואליציה – גם בנצרת, גם בנתניה, גם בבני ברק וגם פה בירושלים, בשערי צדק ובהדסה.

ינון אזולאי: אני לא רבתי פוליטית בשביל אף אחד, וזה לא מעניין אותי פוליטית.

ינון אזולאי: כשהייתי בקואליציה, יעיד אחמד טיבי כמה רבנו ביחד על הנושא הזה, נגד שר האוצר דאז ישראל כץ.

אחמד טיבי: הבטיחו לנו.

ינון אזולאי: הבטיחו אז ולא קיימו.

ינון אזולאי: רוצים לעשות פוליטיקה על חברת כנסת, ומה קורה עכשיו?

ינון אזולאי: בגלל הפוליטיקה שלך, חולים ימותו.

אחמד טיבי: אני מבקש לומר לפרוטוקול, ואני מוותר על הקרדיט.

אחמד טיבי: הבטחתם לג'ידא?

אחמד טיבי: תעבירו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה לא עניין של קרדיט, ד"ר טיבי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: העניין הוא בתי חולים, שצריכים את התקציבים האלה, והם עדיין מוקפאים במסדרונות הממשלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה מה שקורה.

אימאן ח'טיב יאסין: ינון, ד"ר אחמד וג'ידא, צריך להעביר כי יש צורך בבתי החולים.

אימאן ח'טיב יאסין: שנית, זה לא עניין שהבטיחו לרע"ם.

אימאן ח'טיב יאסין: רע"ם שמה כסף קואליציוני בסיפור הזה, 15 מיליון שקל.

אימאן ח'טיב יאסין: זאת לא הבטחה.

ינון אזולאי: לא צריך החלטת ממשלה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש עוד 5 מיליון לחוסן נפשי ובריאות נפשית, כסף קואליציוני שהוא גם שלנו וצריך לעבור.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעות שהדבר הזה יקרה.

ינון אזולאי: אני רק אומר לך, מה שלא יעבור היום, כנראה לא יוכל לעבור בבחירות.

ינון אזולאי: יהיה צורך בוועדת הסכמות, ויהיה בלגאן שלם.

אימאן ח'טיב יאסין: יש הסכמות לגבי זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גם כשיש הסכמות, גם כשיש החלטות ממשלה, החלטות ואישורים, הדברים תקועים, לצערי הרב.

יעל רון בן משה: איך אנחנו עושים שזה יעבור היום?

אלכס קושניר: היום זה לא יעבור, כי אין פנייה תקציבית.

אלכס קושניר: איך זה יכול לעבור היום?

אימאן ח'טיב יאסין: אם היום לא יעבור, יעבור בישיבה הבאה.

אימאן ח'טיב יאסין: נגמרו הישיבות של ועדת הכספים?

אלכס קושניר: ברגע שתגיע פנייה תקציבית לוועדת הכספים, היא תאושר על פי הנוהל.

אלכס קושניר: היועצת המשפטית תבדוק, במשך יומיים זה יפורסם באתר, ואחר כך נבוא ונצביע.

אלכס קושניר: צריך פנייה תקציבית, כאילו נולדתם אתמול.

אלכס קושניר: אתם לא מכירים?

אימאן ח'טיב יאסין: לא שמעת מה אמרתי.

אימאן ח'טיב יאסין: היא אמרה שאם זה לא יעבור היום, זה לא יעבור.

אימאן ח'טיב יאסין: שאלתי: נגמרו ישיבות ועדת הכספים?

אלכס קושניר: לא, לא נגמרו.

אלכס קושניר: עוד שאלות?

ינון אזולאי: בתוכנית 2402/05, סך 14 מיליון עבור תגבור מערך האבטחה בבתי החולים, בהתאם להחלטת ממשלה.

ינון אזולאי: באיזה בתי חולים מדובר?

תמר צ'ין: עד עכשיו היה מערך אבטחה בשמונה בתי חולים כלליים.

תמר צ'ין: החלטת הממשלה מרחיבה את האבטחה לפריסה של 28 בתי חולים כלליים, והתוכנית נבנתה על ידי הגורמים המקצועיים במשרד הבריאות.

ינון אזולאי: בסך הכול 12 בתי חולים.

תמר צ'ין: עכשיו זה יעלה לסך של 28 בתי חולים, כלומר כל בתי החולים הכלליים.

ינון אזולאי: בתי החולים הציבוריים לא נמצאים בפנים?

תמר צ'ין: נמצאים בפנים.

תמר צ'ין: יש 28 בתי חולים כלליים.

ינון אזולאי: מה זה בתי חולים כלליים?

תמר צ'ין: בית חולים שהוא אשפוזי.

ינון אזולאי: גם של קופות החולים?

תמר צ'ין: נכון.

תמר צ'ין: גם של קופות החולים, גם בתי החולים הממשלתיים וגם העצמאיים.

ינון אזולאי: זה בגלל כל הסיפור של האלימות שהייתה בבתי החולים?

תמר צ'ין: נכון.

ינון אזולאי: דיברו על כך שיקימו נקודות משטרה בבתי חולים.

תמר צ'ין: מתנהל דיון המשך על הגברת האבטחה גם בקהילה וגם בקופות החולים.

תמר צ'ין: זאת תוכנית שמתגבשת היום בממשלה בשיתוף עם קופות החולים, ותגיע לאישור בהמשך.

אחמד טיבי: הסכום של תוכנית משרד הבריאות לחברה הערבית הוא 650 מיליון שקל, וזאת החלטה טובה וחשובה.

אחמד טיבי: היום מעבירים רק 22 מיליון שקל, למה?

תמר צ'ין: 650 מיליון שקל הם לתוכנית בפריסה של חמש שנים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא אמור להיות במקום הכסף שהמשרד צריך להעביר.

תמר צ'ין: נכון.

תמר צ'ין: הוא נוסף, זה כסף חדש.

אחמד טיבי: אבל מעבירים עכשיו רק 22 מיליון.

תמר צ'ין: אנחנו מעבירים עכשיו אל מול השימושים שכבר אושרו – הקמת יחידות בריאות ברשויות מקומיות ערביות, פיתוח שירותי מניעה, בעיקר לסוכרת בחברה הערבית.

תמר צ'ין: מעבירים את הכסף אל מול התוכניות הקיימות.

תמר צ'ין: בהמשך נגיע לאישור שאר הכסף לשנת התקציב 2022.

ינון אזולאי: בית החולים באוקראינה עובד עדיין?

ינון אזולאי: הוא מתוגבר?

ינון אזולאי: מה המצב שם?

תמר צ'ין: הוא סיים את הפעילות שלו בסוף חודש אפריל.

תמר צ'ין: בינתיים תיקנו אותי שכן הייתה החלטת ממשלה, שהכריזה על הקמת בית החולים, מס' 1277, שעברה בחודש מרס.

תמר צ'ין: בית החולים פעל במהלך חודש אפריל, וכל הצוות הרפואי חזר לארץ ב-30 באפריל.

ינון אזולאי: בעקבות החמרת הלחימה באוקראינה, אין חשיבה מחודשת לפתוח שם בית חולים?

תמר צ'ין: להיכרותי, אין תוכניות כאלה של משרד הבריאות.

ינון אזולאי: בתוכנית 2407/09, אני רואה סך של 22 מיליון עבור קידום בריאות בחברה הערבית.

ינון אזולאי: לאן הולכים הכספים?

תמר צ'ין: למספר שימושים, כמו שציינתי.

תמר צ'ין: רוב הכסף הולך לבניית תשתית נתונים והקמת יחידות בריאות ברשויות המקומיות הערביות.

ינון אזולאי: לקופות החולים?

תמר צ'ין: לא, ממש בתוך הרשויות.

תמר צ'ין: יהיו נציגים שתפקידם קידום בריאות ובעיקר בעולמות מניעת תחלואה.

תמר צ'ין: רואים תחלואה מאוד גבוהה ספציפית של סוכרת והשמנת יתר, ותוכנית מניעה יכולה למנוע אותן.

ינון אזולאי: יש גם תקציב להסברה?

תמר צ'ין: כן.

תמר צ'ין: יש גם תהליך שיתוף ציבור, וארגוני חברה אזרחית יהיו מעורבים בו.

תמר צ'ין: מתוכננת הקמת פורטל שיהיה גם בשפה הערבית וגם בשפה העברית.

אלכס קושניר: פנייה 136, 137 – משרד הבריאות, מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 136, 137 אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה – 142.

אלכס קושניר: יעל רון בן משה, שימי לב, אחרי חצי שנה של מלחמה שלי ושלך, הינה זה קורה.

תמר צ'ין: פנייה מס' 142 – הפנייה נועדה לתקצב סך של 1,500 אלפי שקלים עבור תמיכה בחדר מיון קדמי בקריית שמונה, בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה במהלך הדיונים, לאישור חוקי התקציב לשנים 2021 ו-2022.

ינון אזולאי: אני שמח שזה הגיע.

ינון אזולאי: דיברנו על זה פה בוועדה עם יעל ואלכס כמובן.

ינון אזולאי: לפני שבועיים העלינו את זה שוב.

ינון אזולאי: ההחלטה המקורית צריכה להיות על 2.5 מיליון, לא?

תמר צ'ין: התפעול השוטף הוא 1.5 מיליון.

תמר צ'ין: נפנה לרן דניאלי ממשרד הבריאות.

רן דניאלי: אני ממשרד הבריאות, אגף תקציבים.

רן דניאלי: ההחלטה הקודמת הייתה על 4 מיליון שקלים, והתפרסה על השנים 2018 עד 2021.

רן דניאלי: היא דיברה על מוקד לרפואה דחופה בקריית שמונה.

רן דניאלי: כרגע מדברים על תקציב של 1.5 מיליון.

ינון אזולאי: יש החלטת ממשלה שמסתיימת באוקטובר?

תמר צ'ין: באוקטובר 2021.

יעל רון בן משה: זה על זה, אבל אני לא יודעת על כמה שנים זה היה בשנים הקודמות.

ינון אזולאי: הייתה החלטה שמסתיימת באוקטובר 2022, ודיברו איתי על כך שצריך להאריך אותה ל-2.5 מיליון.

ינון אזולאי: זה ידוע לכם?

ינון אזולאי: שלא יהיה חסר שם.

ינון אזולאי: כמובן, צריך להעביר 1.5 מיליון, אבל האם אתם מודעים לעוד מיליון שקלים שאמורים להיות?

רן דניאלי: מגיעים 1.5 מיליון, וכרגע אנחנו מנסים לסכם את השימושים שניתן לעשות ב-1.5 מיליון בקריית שמונה.

רן דניאלי: זה לא מלוא השימושים בשביל חדר מיון קדמי, ואלה לא מלוא המקורות שצריך בשביל חדר מיון קדמי.

רן דניאלי: מנסים לעשות מה שאפשר ב-1.5 מיליון, ואם צריך הערכה מלאה, לחדר מיון קדמי בקריית שמונה, אנחנו - - -

ינון אזולאי: מה עלות שנתית של חדר מיון קדמי בקריית שמונה, כפי שהיה עד עכשיו?

ינון אזולאי: המספר הזה נמצא אצלי בראש לא סתם.

ינון אזולאי: לפני כשבועיים הייתי אצל ראש העיר אביחי, וזה המספר שהוא אמר לי – 2.5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: ההעברה התקציבית אמורה להיות על 2.5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: יכול להיות שאתה מעביר 1.5 מיליון שקלים, בלי הארכה של החלטת הממשלה.

ינון אזולאי: יכול להיות שתגיע הארכה, ושם זה יהיה על 2.5 מיליון שקלים.

תמר צ'ין: אנחנו לא מכירים את הפרטים של הנושא הספציפי שאתה מדבר עליו, ונחזור בכתב לוועדה.

יעל רון בן משה: מהנתונים שיש אצלי, משרד הבריאות הקצה מיליון שקל בשנה, בשנים 2018 עד 2021.

יעל רון בן משה: משרד נגב גליל הקצה עוד 6 מיליון שקלים במשך שלוש שנים, וזה מגיע בסך הכול ל-3.5 מיליון שקלים בשנה.

תמר צ'ין: יכול להיות ש-2.5 מיליון שאנחנו מדברים עליהם, חלק מהתקצוב הוא של משרד הבריאות, וחלק מגיע מנגב גליל.

ינון אזולאי: פה זה רק של משרד הבריאות.

יעל רון בן משה: נכון, והוא מגדיל את התמיכה.

יעל רון בן משה: רציתי להתחיל מזה שאני רוצה להודות, עוד לפני ההצבעה, ליושב-ראש הוועדה שדחף את הנושא הזה.

יעל רון בן משה: הוא דחף להכניס את זה במסגרת התקציב הקואליציוני.

יעל רון בן משה: אני רוצה להודות לך על זה, ועל הדחיפה מאז ועל התמיכה.

יעל רון בן משה: אני רוצה גם להגיד לאנשי משרד הבריאות ומשרד האוצר, שזאת טיפה בים.

יעל רון בן משה: אזור הגליל המזרחי מוזנח ומורעב בכל הקשור לתשתיות בריאות, גם בקהילה, גם במוקדים האלה וגם בכל מה שקשור לבתי החולים.

יעל רון בן משה: זה אזור שמשרת מאות אלפי אנשים, שחלקם גרים במקום, חלקם חיילים וחיילות, חלקם מטיילים ותיירים שמגיעים לאזור.

יעל רון בן משה: המרחקים מאוד גדולים, וחלילה לחוות אירוע לב באחד האזורים האלה, ולהיות מפונים לבית החולים זיו בצפת, עם אמבולנס שקיים או לא קיים, ותפוס או לא תפוס.

יעל רון בן משה: זה ממש סכנת חיים, עניין של חיים ומוות.

יעל רון בן משה: אני שמחה שנאשר עכשיו את ההעברה התקציבית.

אלכס קושניר: צריך למסד את זה.

אלכס קושניר: פעם אחת למסד את זה.

יעל רון בן משה: אני מסכימה, ואני מקווה שבממשלה הבאה נצליח לדחוף את זה בכל הכוח.

אלכס קושניר: שלא יהיה תלוי בהסכמים קואליציוניים.

אימאן ח'טיב יאסין: ככה זה צריך להיות בכל בתי החולים.

אחמד טיבי: יש העברה של 2.5 מיליון שקלים לג'וינט, פטור ממכרז.

אחמד טיבי: מה ההעברה הזאת?

אחמד טיבי: זה של משרד הבריאות.

אלכס קושניר: זה בפנייה הקודמת.

תמר צ'ין: תוכנית הבריאות בחברה הערבית לפי החלטת ממשלה 550, מרוכזת ביחד עם ג'וינט אלתא.

תמר צ'ין: מי שמרכז את הצוות זה אנשים מהג'וינט, ולכן זה התקציב שמועבר אליהם לניהול משותף.

אחמד טיבי: זה משכורות או ניהול?

תמר צ'ין: ניהול.

אלכס קושניר: פנייה מס' 142, מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 142 אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

יעל רון בן משה: תודה לכולם.

ינון אזולאי: יעל, כל הכבוד.

אלכס קושניר: פנייה 149, 150 – רשויות פיתוח.

עפרי אשל: בוקר טוב, אני מאגף תקציבים.

עפרי אשל: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב 30,054 אלפי שקלים בהוצאה, ו-21 תקני כוח אדם לרשות שוק ההון לביטוח וחיסכון, תוכנית מס' 5436/01.

עפרי אשל: התקצוב נועד לתגבור פעילות הרשות בשלושה מישורים: הראשון, תקצוב של 19.5 מיליון שקלים בהוצאה עבור סיום העברת הפעילות של המחשוב מידי משרד האוצר לידי רשות שוק ההון לביטוח וחיסכון; השנייה, תקצוב של 9,600 אלפי שקלים בהוצאה להרחבת פעילות הרשות בתחום החינוך הפיננסי, פיתוח מערך ההדרכה וגם גידול בפעילות השוטפת של הרשות, ו-21 תקני כוח אדם, כולל 954 אלפי שקלים בהוצאה עבור הרחבת חטיבת נותני שירותים פיננסיים, והרחבת חטיבת ביקורת ומודיעין.

ינון אזולאי: מאיפה נלקחים 21 תקני כוח אדם?

ינון אזולאי: מהרזרבה?

ינון אזולאי: אין סוף לרזרבות של תקני כוח אדם?

עפרי אשל: התקינה של כוח האדם הגיעה מהרזרבה, ואני אומר שזאת תקינה שיועדה לרשות כבר בבניית התקציב.

עפרי אשל: עכשיו היא מתוקננת בפועל בהתאם לעמידה של הרשות בגיוס עובדים.

ינון אזולאי: אתה זוכר, אדוני היושב-ראש, שהיה פה פעם ויכוח על חצי תקן במשרד החינוך?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: עד היום לא נפתרה הבעיה, ואנחנו רואים שכל הזמן מביאים עוד תקנים מהרזרבות.

ינון אזולאי: אם יש כל כך הרבה תקנים ברזרבות, וביקשנו חצי תקן לאגף מוסדות תורניים במשרד החינוך, אבל נענינו בשלילה.

ינון אזולאי: אני רואה שכל הזמן זורמים עוד ועוד תקנים, כלומר לשכת התעסוקה יכולה לעבור לרזרבה.

ינון אזולאי: כמה עמוק הבור הזה, שנקרא רזרבה?

ינון אזולאי: כמה תקני כוח אדם עדיין נמצאים שם?

עפרי אשל: אני לא מכירה את המקרה הספציפי של חצי תקן במשרד החינוך.

ינון אזולאי: את יכולה לפתור לי את הבעיה?

עפרי אשל: אני אוכל לברר בהמשך.

ינון אזולאי: זאת הבעיה, שאתם הולכים לברר ולא חוזרים.

עפרי אשל: אני יודעת לגבי 21 תקנים לרשות שוק ההון לביטוח וחיסכון.

עפרי אשל: אלה תקנים שהוקצו לתגבור פעילות הרשות מראש.

ינון אזולאי: והעלות שלהם 34 מיליון?

עפרי אשל: לא.

עפרי אשל: עלות התקנים היא 900,054 שקלים.

עפרי אשל: 30 מיליון הם לפעולות נוספות לתגבור הרשות, כפי שפירטתי: מערך המחשוב, חינוך פיננסי ועוד פעולות.

ינון אזולאי: מה זה חינוך פיננסי?

עפרי אשל: אני אעביר את רשות הדיבור לתקציבן של רשות שוק ההון.

שמעון גנסבורגר: הרשות, יש בה מרכיבים מאוד משמעותיים של חינוך פיננסי, של אוריינות פיננסית, שנוגעים לציבור.

שמעון גנסבורגר: ראה ערך דוגמה שהייתה בקיץ לפני שנה, ועלתה לכותרות – כל הנושא של הגבייה על ידי כל מיני אנשים בשוק, של כספי הפיצויים, ומשיכה של סכומים מאוד משמעותיים.

אלכס קושניר: השאלה היא מה אתם עושים.

שמעון גנסבורגר: עובדים היום על אתר, שיחליף את הפורטל הפיננסי.

ינון אזולאי: מה עשיתם עד היום?

ינון אזולאי: איך חינכתם?

שמעון גנסבורגר: בשנים האחרונות לא היה תקציב בתחום הזה.

אלכס קושניר: עכשיו יש לכם 10 מיליון שקל, וכולם בשביל האתר?

אלכס קושניר: מה התוכנית?

אלכס קושניר: יש פה תקצוב של 9.6 מיליון שקלים להוצאה, לצורך התאמת תקציב לביצוע עבור תקציב לתפעול, בעקבות גידול בפעילות שוטפת של הרשות, פיתוח מערך הדרכה של הרשות, וגם תגבור של פעילות הרשות בתחום החינוך הפיננסי.

אלכס קושניר: זאת אומרת, יש לכם תוכנית.

אלכס קושניר: מה התוכנית?

שמעון גנסבורגר: המיקוד כרגע הוא בפורטל הפיננסי הלאומי.

שמעון גנסבורגר: יש צוות שעבד על זה, וכרגע זה נמצא בשלבי אפיון של עיצוב וחוויית המשתמש בפרסונות שרלוונטיים לחינוך פיננסי, כמו אנשים אחרי צבא, משפחה צעירה, לפני פרישה וכל מיני נושאים כאלה.

שמעון גנסבורגר: יש העמקה של האפיון.

אלכס קושניר: כמה כסף?

שמעון גנסבורגר: 2.6 מיליון.

שמעון גנסבורגר: 5 מיליון זה לתקורות – תשלומים שאנחנו משלמים בפועל, ויותר גדולים מהתקציב שיש שם בבסיס.

ינון אזולאי: 2.5 ו-5 מיליון זה רק לתקורות?

ינון אזולאי: זה נתון שכדאי לשמוע.

עפרי אשל: אני ארחיב.

עפרי אשל: בתוך 9,600 אלפי שקלים, כמו ששמעון אמר, יש 2,600 מיליון שקלים שהולכים לפיתוח מערך החינוך הפיננסי; עוד 2 מיליון שקלים מוקצים למערך הרווחה וההדרכה של הרשות.

אלכס קושניר: תסבירי מה זה המערכים האלה.

ינון אזולאי: המשך לשאלה.

ינון אזולאי: אני אדם מהשורה, או משקיע.

ינון אזולאי: איך זה נוגע אליי?

ינון אזולאי: או שזה רק לעובדים?

שמעון גנסבורגר: זה תחום שלא היה בשנים האחרונות בפעילות, לא היה כמעט בתקצוב, וכרגע מקימים אותו מחדש.

שמעון גנסבורגר: יש כל מיני מגעים עם ראש אכ"א, לכך שכל רב"ט בצה"ל יעבור הדרכה מסוימת, לומדה, ומפתחים את התוכן של זה בשיתוף עם צה"ל.

שמעון גנסבורגר: כל רב"ט, כחלק מהתפקיד, יצטרך לעבור את הלומדה, וכל מיני אוריינות פיננסית.

אלכס קושניר: אתה יכול להסביר לי על רב"טים במשך חצי שעה, ואני עדיין לא מבין איך אתם רוצים 2.5 מיליון, בלי שיש לכם תוכנית.

אלכס קושניר: אם יש לכם תוכנית, תביאו אותה, תציגו אותה.

אלכס קושניר: אם אין לכם תוכנית, בשביל מה אתם רוצים את הכסף?

אלכס קושניר: הבנו ש-2.5 מיליון הולכים לפיתוח האתר.

אלכס קושניר: עוד 2 מיליון לרווחה.

אלכס קושניר: מה זה מערך רווחה ברשות שוק ההון?

שמעון גנסבורגר: יש קורסים פנימיים, בעיקר הכשרות של בעלי תפקידים בתוך הרשות והעמקה בנושאים המקצועיים שלה.

שמעון גנסבורגר: אם אתה רוצה, אני יכול לדבר שעות על הנושא.

שמעון גנסבורגר: עד לפני כחצי שנה, לא הייתה הדרכה בתוך הרשות.

אלכס קושניר: הדרכה של מה?

אלכס קושניר: על מה?

שמעון גנסבורגר: הדרכה של העובדים, הכשרה שלהם למילוי תפקידם בעיקר.

שמעון גנסבורגר: קורסים למנהלים, קורסים בכל נושא מקצועי.

שמעון גנסבורגר: יש לנו קרוב ל-60 רכזי תחומים, מנהלי מחלקות, וכל אחד זה פרופסיה בפני עצמה.

ינון אזולאי: לאן אתם שולחים אותם?

ינון אזולאי: אם יש לי חברה, הקורסים הם עבור העובדים שלי?

ינון אזולאי: עבור החיילים?

שמעון גנסבורגר: עבור העובדים שלנו.

ינון אזולאי: הקורסים שלכם עבור העובדים שלכם.

שמעון גנסבורגר: אלה הכשרות פנימיות.

אלכס קושניר: זה היה במערך הרווחה.

אלכס קושניר: יש מערך חינוך, שזה לרב"טים בצה"ל.

ינון אזולאי: הרווחה זה לעובדים?

שמעון גנסבורגר: כן.

שמעון גנסבורגר: הנציבות קובעת סל בסיסי לכל עובד מדינה, ועד היום הוא בוצע בצורה חלקית על ידי משרד האוצר.

שמעון גנסבורגר: כרגע יש תקן אחד שעושה גם רווחה וגם הדרכה, ויש לה תוכנית עבודה מאוד מפורטת בנושא של הדרכה ורווחה.

שמעון גנסבורגר: זה תקצוב שלו.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: למה מיועדים עוד 5 מיליון שקל?

עפרי אשל: היתר הוא לתקציב התפעול של הרשות.

ינון אזולאי: זאת הפנייה היחידה בתפעול?

עפרי אשל: רשות שוק ההון לביטוח וחיסכון פועלת תחת תוכנית אחת, 5436/01.

עפרי אשל: מתוך 9 מיליון שפירטנו, 5 מיליון הנותרים הם לתפעול השוטף, עם תגבור הפעילות של הרשות.

ינון אזולאי: התפעול השוטף לא קשור לסעיף הראשון?

עפרי אשל: הסעיף הראשון מדבר על העברת פעילות המחשוב מידי משרד האוצר להפעלה עצמאית של רשות שוק ההון.

ינון אזולאי: זה לא קשור לתפעול השוטף?

עפרי אשל: זה מתוקצב באופן מובחן כמחשוב.

אלכס קושניר: אנחנו נצביע על זה, אבל אני אבקש על זה רוויזיה.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין מה זה חינוך פיננסי, וזה אירוע מאוד גדול וחשוב.

עפרי אשל: קיימת תוכנית לחינוך פיננסי של הרשות, ואנחנו נעביר אותה לוועדה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: מי בעד פניות 149, 150?

אלכס קושניר: פנייה 149, 150 – רשויות פיתוח – אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: אני מטיל עליה רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה 165, 166 – רשויות פיתוח.

אלכס קושניר: למה זה לא בפנייה אחת?

עידן ברנס: כי אלה נושאים שונים.

עידן ברנס: סעיף רשויות פיקוח מכיל המון רשויות.

עידן ברנס: עד עכשיו דיברו על רשות שוק ההון, ותכף נדבר על רשות התחרות.

עידן ברנס: יש גם את מינהל התכנון, הרשות להגנת הצרכן וכולי.

עידן ברנס: זה סעיף שמכיל המון רשויות, גם רפרנטים שונים, והפניות גם לא נעשו באותו זמן.

אלכס קושניר: ביורוקרטיה.

עידן ברנס: אנחנו משתדלים מאוד לאחד את הפניות, ככל שאנחנו מצליחים.

עידן ברנס: הפנייה נועדה להגדלת תקציב התחרות בסך 3 תקני שיא כוח אדם, הנדרשים בשל עומס בהיקף המיזוגים איתם נדרשת להתמודד הרשות.

עידן ברנס: הנושא הוא רק תקצוב תקינה, והשכר נמצא כבר בתוך התוכנית.

עידן ברנס: נמצאת פה גם נציגה מרשות התחרות, אם יש שאלות על היקף הפעילות.

ינון אזולאי: אתה שם לב, באמת מפריע לי העניין של כל תקני כוח האדם.

ינון אזולאי: אלה כמויות של תקני כוח אדם.

ינון אזולאי: ביקשתי חצי תקן של כוח אדם, שהיה ולקחו.

ינון אזולאי: התחננו שיחזירו אותו, ולא החזירו אותו.

ינון אזולאי: חצי תקן במוסדות תורניים במשרד החינוך.

ינון אזולאי: במוסדות תורניים בעצם נמצא כל תקציב הישיבות.

ינון אזולאי: היו שם תקני כוח אדם, וזה תקציב גדול.

ינון אזולאי: הורידו חצי תקן ולא רצו להחזיר.

ינון אזולאי: אגב, התפקידים האלה היו מאוישים באיזשהו מקום?

עידן ברנס: לא.

עידן ברנס: הם נלקחו בחשבון בבניית התקציב, כמו שאמרו על רשות שוק ההון.

עידן ברנס: בבניית התקציב לא הייתה ממונה על התחרות, ונעשתה איזושהי הערכה.

עידן ברנס: לאחר שהגיע הממונה על התחרות, נעשה שיח יותר מוסדר, ובהתאם הוקצה.

ינון אזולאי: כתוב פה ששלושה תקני שיא כוח אדם נדרשים בשל עומס חריג בהיקף המיזוגים.

ינון אזולאי: איזה עומס?

ינון אזולאי: תספר לנו מה קרה.

עידן ברנס: נמצאת פה מיטל מרשות התחרות, והיא תסביר.

מיטל פוירשטיין-עמר: אני סמנכ"לית הרשות.

מיטל פוירשטיין-עמר: קודם כול, אני חייבת להגיד שביקשנו הרבה יותר תקנים.

אלכס קושניר: כמה את רוצה?

אלכס קושניר: תגידי.

מיטל פוירשטיין-עמר: אני רוצה 21.

ינון אזולאי: לאן אתם רוצים את התקנים?

מיטל פוירשטיין-עמר: למחלקת שווקים, משפטית וחקירות.

מיטל פוירשטיין-עמר: יש שלושה, וזה לא כל כך הרבה לחלק.

מיטל פוירשטיין-עמר: מחלקת שווקים בודקת את המיזוגים.

מיטל פוירשטיין-עמר: הממוצע של בקשות המיזוגים שהוגשו לרשות עד שנת 2021 עמד על 180.

מיטל פוירשטיין-עמר: בשנת 2021 קיבלנו 269 בקשות למיזוג, והנתונים במחצית 2022 מראים שנהיה במספר הזה, ואולי אף יותר.

מיטל פוירשטיין-עמר: מלבד זאת, יש גם עלייה בכמות המיזוגים המורכבים שהרשות בודקת.

מיטל פוירשטיין-עמר: זה מצריך הרבה יותר משאבים של כוח אדם מבחינת הניתוח התחרותי של השוק.

מוסי רז: למה זה קורה?

מיטל פוירשטיין-עמר: יש ממונה חדשה, יש שינוי מדיניות בבדיקת המיזוגים.

מיטל פוירשטיין-עמר: יש הרבה יותר מיזוגים שמוגדרים ככאלה שצריך לבדוק אותם בצורה יותר מורכבת.

מיטל פוירשטיין-עמר: זה מטיל עומס גדול גם על מחלקת שווקים, כמובן, שנדרשת לבדוק, גם על המחלקה המשפטית, שם החטיבה של האכיפה המינהלית מלווה בדיקה של מיזוגים מורכבים ועוזרת בניסוח הנימוקים.

מיטל פוירשטיין-עמר: תמיד יש עררים על ההחלטות במיזוגים, והם בעצם מלווים גם את כל הליך הערר.

מיטל פוירשטיין-עמר: בשנת 2021 נבדקו 23 מיזוגים מורכבים, מתוך 269 שציינתי; בסוף חודש מאי השנה כבר היו לנו 30 מיזוגים לעומת 23 בכל שנת 2021.

ינון אזולאי: ממה זה נובע?

מיטל פוירשטיין-עמר: משינוי מדיניות.

מיטל פוירשטיין-עמר: יש ממונה חדשה.

מוסי רז: ב-2021 היו 269 בקשות למיזוג, ואישרתם רק 23?

מיטל פוירשטיין-עמר: לא, ממש לא.

מיטל פוירשטיין-עמר: כל הבקשות נבדקו.

מיטל פוירשטיין-עמר: 23 מתוכן הוגדרו כמיזוגים מורכבים, שהצריכו בדיקה.

מוסי רז: זה לא אומר על אחוז האישור.

מיטל פוירשטיין-עמר: לא, לא.

מיטל פוירשטיין-עמר: אין שום קשר.

מיטל פוירשטיין-עמר: יש לנו קבועי זמן בחוק.

אלכס קושניר: עוד שאלות, חברים?

ינון אזולאי: למה יש עכשיו יותר מיזוגים?

מיטל פוירשטיין-עמר: יש שינוי במדיניות של הממונה על התחרות.

מיטל פוירשטיין-עמר: יש ממונה חדשה מינואר.

ינון אזולאי: היא יותר בעד מיזוגים?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: היא יותר בעד בדיקות.

אלכס קושניר: כתוצאה מזה, צריך יותר כוח אדם.

מיטל פוירשטיין-עמר: יותר כוח אדם, בוודאי.

מיטל פוירשטיין-עמר: אגב, גם בעניין של האכיפה הפלילית.

מיטל פוירשטיין-עמר: הרי בסוף אכיפה יוצרת הרתעה.

ינון אזולאי: כמה עובדים יש בסך הכול?

מיטל פוירשטיין-עמר: שיא כוח אדם בתקן 125.5.

אלכס קושניר: פנייה 165, 166, מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 165, 166 אושרה.

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה אחרונה להיום, פנייה 164, בבקשה.

ספיר איפרגן: שלום, אני מאגף תקציבים.

ספיר איפרגן: הפנייה נועדה לתקצוב של 100,000 אלפי שקלים בהוצאה, עבור מקדמה על חשבון ההסכם ההבראה של חברת דואר ישראל, בתמורה לנכסים שישועבדו למדינה עד לחתימת ההסכם.

ספיר איפרגן: אני אתן קצת יותר פרטים.

ספיר איפרגן: חברת דואר ישראל נקלעה לקשיים כלכליים מאוד משמעותיים, שהעמידו את המשך קיומה בסכנה, לא פחות.

ספיר איפרגן: מכוח זה ומכוח ההבנה של כולנו, ששירותי חברת הדואר הם שירותים חיוניים לציבור הישראלי, וצריך להבטיח את המשך קיומה של החברה, שהייתה ממש בסכנת חדלות פירעון, עד כדי היעדר יכולת לשלם משכורות לעובדים, התחיל לפני כמה חודשים תהליך עם החברה.

ספיר איפרגן: משרד האוצר עם משרד התקשורת, יחד עם חברת דואר ישראל הגיעו להסכמות על הסכם הבראה.

אלכס קושניר: אין הפרטה של חברת הדואר?

ספיר איפרגן: כן, כן.

ספיר איפרגן: למעשה, כחלק מההסכמות שהושגו, בין היתר עם העובדים ועם החברה, הוחלט על קידום הפרטה מלאה של חברת הדואר.

ספיר איפרגן: יש גם החלטה של ועדת שרים לענייני הפרטה בנושא הזה.

ספיר איפרגן: אלה צירים שמתקדמים במקביל, כלומר מתקדמת הפרטה, אבל זה לא חוסך את הצורך בתוכנית הבראה לחברת הדואר.

אלכס קושניר: 100 מיליון שקל?

ספיר איפרגן: 100 מיליון שקל הם רק המקדמה, ואני אסביר.

ספיר איפרגן: הסכם ההבראה כולו, כולל הסכם הפרישה עם העובדים, יגיע לסכום של כ-1.6 מיליארד שקלים.

ספיר איפרגן: כל זה, כמובן, כפוף לאישור ועדת הכספים.

ספיר איפרגן: אנחנו נגיע לוועדת הכספים עם תוכנית ההבראה המלאה בעוד תקופה לא ארוכה.

ולדימיר בליאק: מתי זה יקרה?

ספיר איפרגן: בערך בעוד חודשיים.

אלכס קושניר: אני לא מבין.

אלכס קושניר: אתם באים ומבקשים מקדמה, בלי שהצגתם את התוכנית לוועדה, בלי שהסברתם לנו מה קורה שם?

אלכס קושניר: אתם מבקשים מקדמה ככה, למה שניתן לכם?

אלכס קושניר: תבואו, תציגו תוכנית, נראה אותה ואז נוכל לאשר.

אלכס קושניר: אי-אפשר לאשר ככה 100 מיליון שקל.

מוסי רז: זה לא לאשר 100 מיליון.

מוסי רז: למעשה, זה לאשר 1.5 מיליארד.

אלכס קושניר: בדיוק.

ספיר איפרגן: צריכים לקרות שני דברים כדי שהסכם ההבראה ייסגר באופן פורמלי, והמדינה באמת תוכל להעביר את התקציבים.

ספיר איפרגן: ראשית, צריך להיסגר הסכם קיבוצי חדש עם העובדים.

ספיר איפרגן: להערכתנו, זה ייקח עד אוגוסט.

ספיר איפרגן: צריך להיסגר הסכם מימון מפורט בהובלת החשכ"ל, ושני הדברים הללו טרם קרו.

ספיר איפרגן: בגלל שהם לא קרו, במצב דברים תקין בכלל לא הייתי מגיעה לכאן עכשיו.

ספיר איפרגן: המתווה היה נסגר, והיינו מגיעים לוועדת הכספים לא רק לאישור הפנייה התקציבית, אלא לאישור המתווה כולו כי ועדת הכספים צריכה לאשר תוכנית השקעה מהסוג הזה של הממשלה.

ספיר איפרגן: החברה פנתה אלינו באמירה ברורה, שהיא לא יכולה להמתין חודשיים עד שייסגרו כלל הפרטים.

ספיר איפרגן: ההסכם לא סגור, ולכן אין כל כך מה להציג, כי זה פשוט לא נסגר.

ספיר איפרגן: החברה אמרה לנו באופן ברור, שאין לה יכולות לשלם משכורות החודש.

מוסי רז: זה על המשכורות החודש?

ספיר איפרגן: זה נועד לאפשר לחברה להתגבר על הפערים התזרימיים למשך חודשיים – יוני ואוגוסט.

מוסי רז: כמה עובדים יש בחברה?

ספיר איפרגן: כ-5,400 עובדים.

ולדימיר בליאק: בקופת החברה אין היום כסף לתשלום משכורות לחודשיים הקרובים?

ינון אזולאי: 100 מיליון הולכים למשכורות לעובדים?

ספיר איפרגן: 100 מיליון הם עבור כל הצרכים התזרימיים של החברה, ובעיקר משכורות.

ינון אזולאי: החברה לא מכניסה כסף בתקופה הזאת?

ספיר איפרגן: היא מפסידה.

ספיר איפרגן: היא מוציאה יותר כסף ממה שהיא מכניסה.

אלכס קושניר: היא חברה כושלת, ואת זה כולנו יודעים.

אלכס קושניר: בגלל זה היא עוברת הבראה וכולי.

אלכס קושניר: אני אגיד לך את האמת, קשה לי מאוד לאשר את הפנייה הזאת, כי אני לא מבין מה אני מאשר.

מוסי רז: משכורות לעובדים.

ולדימיר בליאק: למעשה, זה לא קשור בכלל לתוכנית ההבראה.

ולדימיר בליאק: זה לפעילות שוטפת של החברה.

מוסי רז: זה קשור למחלה השוטפת.

ינון אזולאי: לדואר ישראל יש הרבה נכסים.

ינון אזולאי: הם לא מממשים את הנכסים שלהם?

ינון אזולאי: ראיתי שהם משעבדים אותם.

ינון אזולאי: אם אתם חותמים על הבראה, תתחילו למכור.

ינון אזולאי: אם אתם מוכרים את הנכסים, יכול להיות שלא תצטרכו 1.6 מיליארד.

ולדימיר בליאק: לשחרר חלק מחברי ההנהלה?

ספיר איפרגן: אני מדגישה ואומרת שהמצב הזה הוא מצב חריג, גם מבחינתנו.

ספיר איפרגן: לא היינו רוצים להעביר אף לא שקל אחד לחברה עד שההסכמים ייסגרו.

ספיר איפרגן: אנחנו מבינים שיש פה מצב של אין בררה, שהחברה באמת אין לה יכולת לשלם משכורות.

ולדימיר בליאק: אני מבין שזאת לא מקדמה על ביצוע תוכנית ההבראה.

ולדימיר בליאק: זה כסף לפעילות שוטפת של החברה.

ספיר איפרגן: המקדמה הזאת היא למול שעבוד נכסים.

ספיר איפרגן: למה שעבוד ולא הנכס עצמו?

ספיר איפרגן: בגלל מגבלות משפטיות, ואני לא אלאה את חברי הוועדה.

ספיר איפרגן: ברור מבחינתנו וגם מוסכם עם החברה, שכחלק מהסכם ההבראה הכולל, נכסים שנמצאים היום בבעלות חברת דואר ישראל יועברו לידי המדינה.

ספיר איפרגן: הם ישמשו את המדינה למתן צרכים לציבור ולשימוש המדינה עצמה.

ספיר איפרגן: ככל שהסכם ההבראה לא ייחתם, אותם 100 מיליון שקלים שבעניינם אנחנו דנים, יחזרו למדינה.

ספיר איפרגן: זאת המשמעות של המילה מקדמה.

ספיר איפרגן: אני רוצה להדגיש שוב, בהמשך להערה של חבר הכנסת רז, זה לא שמאשרים עכשיו את כל ה-1.6 מיליארד.

ספיר איפרגן: ככל שתיסגר תוכנית בהיקף הזה, ומסיבה כלשהי לא תאושר, גם ה-100 מיליון השקלים האלה יחזרו לקופת המדינה.

מוסי רז: איך הם יחזרו לקופת המדינה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם משלמים את זה למשכורות, איך מחזירים?

ספיר איפרגן: זה למול שעבוד נכסים.

אלכס קושניר: ספיר, אנחנו נצביע ואם ההעברה תאושר אני אטיל עליה רוויזיה.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין מה השימושים של הכסף.

אלכס קושניר: תעבירו לכל חברי הוועדה במייל, נבין, ואם נראה שזה מוצדק, נסיר את הרוויזיה.

ספיר איפרגן: אין בעיה.

אלכס קושניר: פנייה 164, מי בעד?

אלכס קושניר: פנייה 164 אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: אני מודיע על רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפניית עודפים נוספת, שמספרה 67004 – משרד הבריאות.

תמר צ'ין: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022, בסך של 265,192 אלפי שקלים במזומן.

תמר צ'ין: מתוכם, סך של 235,192 אלפי שקלים מיועדים להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה, וסך של 30 מיליון שקלים עודפי תקציב משרד הבריאות.

תמר צ'ין: זאת, כפי שמפורט להלן בתוכנית 6725/03.

תמר צ'ין: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתוכנית: פרויקטי בינוי במערכת הבריאות, עליהם התחייב משרד הבריאות בשנת 2021, אך מלוא הביצוע צפוי להתרחש רק בשנת 2022; התקשרות בגין פרויקטי מחשוב שוטפים בבתי חולים; התחייבות לתחזוקה שוטפת של מבני משרד הבריאות לרבעון האחרון של שנת 2021; פרויקטי בינוי לטובת התמודדות עם נגיף הקורונה, עליהם התחייב משרד הבריאות בשנת 2021, שבדיקות ההוצאות שלהם עדיין מתבצעת, והתשלומים בגינם טרם שולמו.

אימאן ח'טיב יאסין: עבור איזה בתי חולים בינוי ופיתוח?

תמר צ'ין: כל פרויקטי הבינוי שיצאו לדרך בשנת 2021, ויש מגוון כאלה.

אימאן ח'טיב יאסין: נוכל לקבל את הרשימה?

תמר צ'ין: כן.

תמר צ'ין: משרד הבריאות יוכל להעביר את רשימת הבינוי.

אימאן ח'טיב יאסין: גם את הבינוי וגם את ההצטיידות.

אימאן ח'טיב יאסין: יש פה הצטיידות במחשוב.

תמר צ'ין: מערך המחשוב הוא של מחשוב בתי החולים הממשלתיים.

תמר צ'ין: ההוצאות ברבעון האחרון של 2021 לא שולמו עדיין, ולכן מועברים בעודפים.

אלכס קושניר: פרויקטים שבוצעו בשנת 2021, ההתחייבות להם עוד לא שולמה.

אלכס קושניר: אלה לא דברים חדשים.

ינון אזולאי: תסבירי לי את 4 – פרויקטי בינוי לטובת התמודדות עם נגיף הקורונה, עליהם התחייב משרד הבריאות בשנת 2021.

ינון אזולאי: איזה בינוי?

תמר צ'ין: בינוי מחלקות קורונה, השיפוצים שנעשו בתוך בתי החולים להתאמת המחלקות לקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מכירה בתי חולים שעשו את הבינוי, ולא קיבלו את התקציב.

תמר צ'ין: אלה פרויקטים שכבר אושרו ובוצעו ב-2021.

ינון אזולאי: מדובר בכל בתי החולים, גם הציבוריים?

תמר צ'ין: כן.

תמר צ'ין: זאת הייתה תמיכה בקורונה לא רק לבתי החולים הממשלתיים.

תמר צ'ין: הייחוד לבתי החולים הממשלתיים הוא של מערך המחשוב, כי את זה המשרד מפעיל.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר לראות את הרשימה?

תמר צ'ין: אנחנו נוכל לבקש ממשרד הבריאות את הפרויקטים שהיו בבתי חולים לקורונה, ונעביר.

אימאן ח'טיב יאסין: אחרי שנאשר?

אלכס קושניר: הם עומדים בהתחייבויות, במיוחד משרד הבריאות.

אימאן ח'טיב יאסין: בבית החולים האנגלי בנצרת יש בעיה שלמה.

אלכס קושניר: אם הם מבטיחים למסור מידע לוועדה, זה קורה.

אלכס קושניר: חברים, פנייה מס' 67004 – עודפים של משרד הבריאות, מי בעד?

אלכס קושניר: פניית עודפים של משרד הבריאות, מס' 67004, אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: סיימנו עם הפניות להיום.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה ונחזור בשעה 12:00 לדיון הבא.