ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 138, 2022-06-14 11:00

אפרת רייטן: אני פותחת את הישיבה הבאה של ועדת העבודה והרווחה.

אפרת רייטן: היום 14 ביוני 2022, ט"ו בסיון התשפ"ב, השעה היא 11:10.

אפרת רייטן: אנחנו דנים בהצעת חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון – מענק חודשי), התשפ"א-2021, של חברת הכנסת אבתיסאם מראענה, בהכנה לקריאה הראשונה.

אפרת רייטן: שלום גבירותיי, שלום גברתי, מה נשמע חברתי היקרה?

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב.

אפרת רייטן: היה קשה פה, כל הנושאים בדיונים בוועדה הזאת קורעים לך את הלב, באמת.

אפרת רייטן: עכשיו אנחנו מדברים גם על נושא קשה מאוד שאת הבאת.

אפרת רייטן: לפני כן דיברנו על הגמלאים, גמלאי שירות המדינה, שבמשך כל השנים עבדו במדינה.

אפרת רייטן: ישבו פה אנשים בני 70 ו-80 שעבדו במשרד הכלכלה ובמשרד האוצר ובכל מיני מקומות כאלה ועכשיו הגיעו לפנסיה שלהם ובגמלה הם מקבלים רק 5,000 שקל, מזה הם חיים, והסכום נשחק להם בכל מיני הסכמי שכר שעשו.

אפרת רייטן: בקיצור, לראות את זה – אני מסתכלת על החברות היקרות שיושבות כאן, שהיום מייצגות את הממשלה במשרדים השונים, וכאן ישבו מי שאתם תהיו בעוד 30–40 שנים.

אפרת רייטן: מה אני אגיד לכם, זה כואב, גם במובן הערכי.

אפרת רייטן: שאלתי את ציונה שישבה כאן:

אפרת רייטן: היום תגידי לבת שלך לעבוד למען המדינה בשירות המדינה?

אפרת רייטן: היא אמרה לי: לא, בשום פנים ואופן, מה פתאום, שתלך לעבוד במגזר הפרטי.

אפרת רייטן: לשם אנחנו רוצים להגיע?

אפרת רייטן: הייתי צריכה עשר דקות להתאושש, אבל אני פה ועוברת לדיון ה"קליל" שאנחנו עוסקות בו עכשיו, בנושא אחר לגמרי, שאין בו שום דבר שקורע את הלב...

אפרת רייטן: בבקשה תציגי את הצעת החוק.

אבתיסאם מראענה: גברתי יושבת-הראש, קודם כול אני רוצה להגיד לך שאת עושה עבודה מדהימה רוב הזמן.

אבתיסאם מראענה: קודם כול אני ממש רוצה להגיד תודה לאילת וולברג, היועצת המשפטית של הוועדה.

אבתיסאם מראענה: אני חייבת לציין שיש כאן עובדות ועובדים של הכנסת, מיועצות משפטיות ועד כל העובדות והעובדים של הכנסת, וגם של משרדי הממשלה, חמודות וחמודים, שעושים עבודה מהממת ומדהימה.

אבתיסאם מראענה: אתמול ב-11 בלילה דיברנו, ב-7 בבוקר היא כבר התקשרה אליי.

אבתיסאם מראענה: מה זה?

אבתיסאם מראענה: אני ממש מלאת הערכה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מתכנסות היום להצעת חוק תיקון.

אבתיסאם מראענה: הסיפור אצלי התחיל כאשר ראיתי כמה נשים נרצחות בשנה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזה אחת המגפות והחברה והעולם כולו מתמודד איתן, כי אנחנו נרצחות בגלל שאנחנו נשים.

אבתיסאם מראענה: כל הזמן, ובטח ובטח בכובע הזה שלי כמחוקקת, אני מנסה לראות איך לא נקבור את הקורבן הבאה, איך אנחנו לא נגיע למצב שנפגוש את האישה הבאה שהיא נפגעת אלימות ונראה את התמונה שלה בעיתון, איך נאפשר לכמה שיותר ילדות וילדים שיחיו עם ההורים שלהם ועם האימהות שלהם שלא יירצחו, איך אנחנו שומרות עליהן.

אבתיסאם מראענה: מעגל האלימות שנשים סובלות ממנו הוא רחב ומורכב כל כך.

אבתיסאם מראענה: אני מדברת עכשיו על החברה הערבית.

אבתיסאם מראענה: אחת הסוגיות הקשות ביותר בחברה הערבית היא שאישה שעוזבת את הבית שלה בגלל אלימות מצד בן הזוג מוצאת את עצמה במקלט סגור, לצערי הרב.

אבתיסאם מראענה: היא סובלת מאלימות והיא צריכה להיות בתוך מקלט סגור ואילו הגבר או הבעל האלים ממשיך לחיות בקהילה.

אבתיסאם מראענה: האישה נסגרת בתוך המקלט, היא נושאת על גבה את הסטיגמה מן החברה כי עדיין בחברה הערבית הסטיגמה של אישה שנמצאת במקלט זה דבר שהחברה לא מצליחה כל כך להתמודד איתו.

אבתיסאם מראענה: היא נשארת בתוך המקלט, ורוב הזמן היא מגיעה לשם עם הילדים שלה.

אבתיסאם מראענה: היא משתקמת, צוות המקלט עושה עבודה מצוינת, וכאשר היא צריכה לצאת מן המקלט אין לה עורף כלכלי.

אבתיסאם מראענה: ברוב המקרים היא נשענת כלכלית על בן הזוג האלים.

אבתיסאם מראענה: בעצם אנחנו מוציאות אותה מן המקלט ואנחנו רוצות שהיא תוכל להיות עצמאית ותוכל לשמור על עצמה, ובטח ובטח לא תחזור לאותו בן זוג אלים.

אבתיסאם מראענה: ההתחלה של הצעת החוק שלי הייתה לתגבר את מענק ההסתגלות של אותן נשים.

אבתיסאם מראענה: יש להן כרגע קרוב ל-8,000 שקל שהאישה מקבלת כאשר היא יוצאת מן המקלט.

אבתיסאם מראענה: רציתי להגדיל ואף להכפיל את הסכום על מנת שאותה אישה שיוצאת מן המקלט תוכל להגיע לקהילה, לשכור דירה רחוק מן האזור של הפוגע ותוכל להתחיל את החיים שלה מחדש.

אבתיסאם מראענה: בדין ודברים עם משרד האוצר התוכנית שרציתי שתקרה והתיקון של אותו מענק לא קרה, אבל הגענו לפשרה עם משרד הרווחה, שנשים שיוצאות מן המקלט צריכות ליווי, מן החודשיים האחרונים לפני שהן יוצאות מן המקלט ועד שיגיעו לקהילה.

אבתיסאם מראענה: צריך דמות משמעותית.

אפרת רייטן: כמו חונכת, אומנת, מלווה.

אבתיסאם מראענה: מלווה שתלווה את אותה אישה חודשיים לפני שהיא יוצאת מן המקלט ותלווה אותה לקהילה.

אבתיסאם מראענה: היא עוזרת לה ומיידעת אותה לגבי מענק ההסתגלות, עוזרת לה לפתוח חשבון בנק, עוזרת לה בחינוך הילדים, בבריאות, לגבי האזור שהיא רוצה לגור בו, לשכור דירה.

אבתיסאם מראענה: בעצם היא מתארגנת מחדש לקראת חיים חדשים הרחק מאוד מן הפוגע על מנת שתהיה לה הזדמנות להתחיל דף חדש, חיים חדשים ושהיא תציל את החיים שלה ותציל את הילדים שלה.

אבתיסאם מראענה: זה הצעת החוק.

אבתיסאם מראענה: קודם כול, אנחנו גם תיקנו את השם.

אבתיסאם מראענה: בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה, שזה אחד הדברים היפים, החלטנו שאנחנו משנות את השם מ"מקלט לנשים מוכות" ל"נשים נפגעות אלימות".

אפרת רייטן: מצוין.

אפרת רייטן: אני חייבת להגיד, אם יורשה לי, שזה אפילו הישג יותר משמעותי ורחב גם מן הנשמה שהבאת בהצעת החוק הזאת.

אפרת רייטן: הטרמינולוגיה הזאת שעכשיו אתם עושים בה שימוש יש לה בעיניי השלכה חשובה מאוד.

אפרת רייטן: כל הכבוד.

אבתיסאם מראענה: כל הכבוד למשרד הרווחה.

אבתיסאם מראענה: זה שיתוף פעולה מדהים בשינוי השם.

אבתיסאם מראענה: כאשר אנחנו משנות את השם אנחנו משנות תודעה וגם החיים שלנו והמציאות שלנו בהחלט ישתנו.

אבתיסאם מראענה: יש לנו תקציב לאותה מלווה שתלווה את הנשים שיוצאות מן המקלט, וכמובן נציג משרד האוצר יציג את דברו, כ-1.5 מיליון שקל מידי שנה לתוכנית שמיועדת לחברה הערבית.

קריאה: יש להם סיוע, לא בחקיקה.

יסמין פרידמן: מגיע להם סיוע בשכר דירה.

אפרת רייטן: זה תקציב של 1.5 מיליון שקל בנוסף, לא קשור לשכר הדירה או למענק, וזה מתוך מטרה לאפשר להם עוד כלים נוספים להשתלבות, לשיקום, לשיפור חייהם.

אפרת רייטן: דמות שהיא מעין מנטורית או כמו אחות שיכולה לסייע לה, כי לפעמים אפילו פעולה פשוטה כמו פתיחת חשבון בנק, להגיש איזו בקשה, דברים קטנים, אנשים יכולים להסתובב סביב ב-loop במשך שבועות ארוכים, לא יודעים איך, לא יודעים כמה, זה מלחיץ.

אבתיסאם מראענה: כרגע כאשר אישה עוזבת את המקלט יש עו"סית בקהילה שמלווה אותה מטעם משרד הרווחה וממצה איתה את הזכויות.

אבתיסאם מראענה: אנחנו רוצות שהעו"סית המלווה תתחיל את התהליך קודם, תיכנס למקלט הרבה קודם, כחודשיים לפני שהאישה יוצאת מן המקלט – אני לא רוצה להתחייב על משך הזמן – אבל מבחינתנו היא תלווה את תהליך היציאה של האישה מן המקלט במשך חודשיים, תמצה איתה את הזכויות.

אבתיסאם מראענה: מוטלת עליה אחריות למצות את מענק ההסתגלות.

אבתיסאם מראענה: היא יוצאת איתה יד ביד מחוץ למקלט לקהילה.

אבתיסאם מראענה: זה חיבור שעשינו בין המקלט לקהילה, שיהיה חיבור טוב, חם ותומך.

אפרת רייטן: יופי, כל הכבוד.

אפרת רייטן: אני רוצה לשמוע את העמדות של המשרדים, משרד הרווחה ומשרד האוצר, בבקשה.

שלומית בירנבוים: שלום, אני מנהלת תחום באגף החוץ ביתי במשרד הרווחה והביטחון החברתי.

אפרת רייטן: זה ממש הביטחון החברתי.

שלומית בירנבוים: לגמרי הביטחון החברתי.

שלומית בירנבוים: אני מברכת מאוד על הישיבה הזאת ועל המפגש עם חברת הכנסת מראענה ואיתך יושבת-ראש הוועדה.

שלומית בירנבוים: אני מבקשת לספר שבתיקון החוק מ-2019 הוסדר בתוך החוק תהליך של תוכנית, שהיום מיושמת על ידי עמותת "בעצמי", תוכנית "דף חדש", שתפקידה ללוות את הנשים כשהן יוצאות מן המקלט.

שלומית בירנבוים: ההצעה הנהדרת של חברת הכנסת אבתיסאם מראענה תאפשר לנו ללוות, תהדק את התפר הזה, שהרבה פעמים עובד בצורה לא כל כך מדויקת, תהדק את הקשר בין האישה שנמצאת בתוך המקלט לבין תוכנית "דף חדש", שהיא תוכנית שפועלת כבר שנה וחצי, מיישמת את החוק, מלווה את האישה גם בעובדת סוציאלית שנפגשת איתה בקהילה וגם עם מלוות משפחה.

שלומית בירנבוים: ההידוק הזה כדי לאפשר רשת ביטחון יכול לסייע ולהרחיב את המענה בתוך המקלט.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: בבקשה נציג משרד האוצר.

דניאל בלנגה: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

דניאל בלנגה: כפי שחברת הכנסת אמרה, החלטנו להקצות 1.5 מיליון שקל לבסיס בשביל התוכנית הזאת.

אפרת רייטן: כלומר אתה מתכוון לבסיס התקציב.

דניאל בלנגה: נכון.

דניאל בלנגה: אנחנו תומכים בהצעת החוק.

אילת וולברג: עלות תקציבית להצעה אין כרגע, כפי שאני מבינה.

דניאל בלנגה: נכון.

אפרת רייטן: כן, כי זה בנפרד.

אפרת רייטן: מישהי נוספת ממשרד הרווחה מבקשת להתייחס?

אפרת רייטן: אני רואה שיש כאן נציגות רבות.

אפרת רייטן: באתם רק לוודא שזה עובר.

נטלי מופסיק: אני מן הייעוץ המשפטי של משרד הרווחה.

נטלי מופסיק: אין לי הערות.

נטלי מופסיק: זה עבודה יפה מאוד בשיתוף פעולה ביוזמת חברת הכנסת מראענה.

נטלי מופסיק: אנחנו תומכים.

אפרת רייטן: גם לכם תודה רבה מקרב לב.

אפרת רייטן: תענוג לראות את כל הגלריה.

נעמי שניידרמן: בוקר טוב.

נעמי שניידרמן: אני מנכ"לית עמותת אישה לאישה.

נעמי שניידרמן: אני מצטרפת לדברי הברכה והתודה.

נעמי שניידרמן: הייתה לי הזכות ב-2017 ליזום את התיקון לחוק, שבעצם במסגרתו נוספה כל הרגל הזו של השיקום הקהילתי, לא רק העזרה הכספית אלא גם הליווי והמשך התמיכה היה לנו חשוב מאוד.

נעמי שניידרמן: אני רוצה להגיד שוב שאני חושבת שזו זכות של מדינת ישראל שהנושא הזה מופיע בלשון החוק.

נעמי שניידרמן: זה רגע מרגש.

נעמי שניידרמן: כמה הערות.

נעמי שניידרמן: קודם כול, מה עלות החוק כיום?

נעמי שניידרמן: מסקרן אותי לדעת.

נעמי שניידרמן: יכולים לענות לנו על זה ממשרד האוצר?

דניאל בלנגה: אולי משרד הרווחה יידע.

דניאל בלנגה: אני לא יודע, אבל אני יכול לבדוק את זה.

נעמי שניידרמן: נורא חשוב לי למען הפרוטוקול ולמען העתיד לומר שהייתה הבטחה ברורה ב-2017 על השקעה של 10 מיליון שקל בשנה.

נעמי שניידרמן: אז אני מקווה שה-1.5 מיליון שקל האלה הם תוספתיים ל-10 מיליון שקל.

נעמי שניידרמן: אני יודעת שהיה קושי ביישום בהתחלה, בין היתר בגלל הקורונה, ובמשך שנתיים הכספים חזרו לקופת המדינה עד שיצא לדרך היישום.

נעמי שניידרמן: אני מדברת על אותן נשים.

נעמי שניידרמן: מגיע להן שבנוסף ל-10 מיליון שקל שהובטחו יושקעו עכשיו עוד 1.5 מיליון שקל.

אפרת רייטן: כי זה למשהו אחר.

נעמי שניידרמן: זה למשהו אחר, וגם אם לא היה מיצוי מוחלט אז יש למה לייעד את הכספים האלה לטובת נשים ביציאה שלהן מן המקלט.

נטלי מופסיק: מדובר ב-1.5 מיליון שקל תוספתיים.

נעמי שניידרמן: יופי.

נעמי שניידרמן: זה חשוב מאוד.

נעמי שניידרמן: חשוב לראות מה העלות של החוק כי בשעתו הייתה הבטחה ברורה של משרד האוצר.

נעמי שניידרמן: יצא לי לדבר על זה עם אנשים מתחומים אחרים – אלה סכומים שמדינת ישראל יכולה להרשות לעצמה לטובת נשים שאלימות הביאה אותן עד המקלט.

נעמי שניידרמן: זו הערה ראשונה.

נעמי שניידרמן: הערה שנייה קשורה באותו תפר של היציאה מן המקלט ובאותו צעד מבורך לעבוד איתו יפה.

נעמי שניידרמן: אני רוצה לחזור ולהגיד שאנחנו במקלטים חושבים שיכול להיות לנו תפקיד משמעותי בהקשר הזה.

נעמי שניידרמן: אני לא יודעת מה הכוונה לעשות עם ה-1.5 מיליון שקלים האלה מבחינת תיקנון.

נעמי שניידרמן: אני רוצה להגיד שהפרויקט חי וקיים ועובד, ומבחינת רצון טוב – יש המון רצון טוב בשטח בין המקלטים לבין "דף חדש" ועמותת "בעצמי", אבל בכל זאת בגלל המורכבות של האוכלוסייה הזאת והרגישות של המעבר עדיין התפר הוא גס, או יכול להיות עדין יותר.

נעמי שניידרמן: אני ממליצה לשקול, אני חושבת שנשים יכולות להרוויח מאוד מאיזשהו המשך קשר עם הצוותים במקלטים גם בתקופה של המקלט ואיזו ריצה במקביל של "דף חדש" ושל הצוותים במקלטים.

נעמי שניידרמן: לדעתי זה יכול להועיל מאוד.

נעמי שניידרמן: זה ברמת היישום, בקשה למשרד הרווחה לשקול את הנושא הזה.

נעמי שניידרמן: הערה אחרונה קשורה במיצוי של הזכויות.

נעמי שניידרמן: הרושם שלנו בשטח הוא שאנחנו מנסות לעזור בשלב המיצוי כמה שאנחנו יכולות מתוך המקלט.

נעמי שניידרמן: חשוב לנו לומר שאם יש איזו בעיה, קודם כול התיקון מבורך כי בתקווה הוא באמת ישים על הנושא הזה זרקור, ואפשר כבר עכשיו לדבר איתנו.

נעמי שניידרמן: אני יושבת פה לא רק בכובעי כמנכ"לית של עמותה שמפעילה מקלט אלא גם כחברת פורום העמותות המפעילות מקלטים.

נעמי שניידרמן: זה פידבק שהוא מבורך, ואם יש איזו בעיה חשוב לנו לשמוע.

נעמי שניידרמן: לא רק בעיה, אם יש איזה אתגר בהקשר הזה אנחנו כאן ואנחנו מאוד מאוד מקוות ומאמינות שהחוק יסייע בעניין הזה.

אפרת רייטן: תודה רבה, נעמי.

אפרת רייטן: אני עוברת לזום, עו"ד רעות שאער, מנהלת פניות הציבור באגודה לזכויות האזרח, בבקשה.

רעות שאער: שלום.

רעות שאער: אנחנו כמובן מצטרפים ומברכים על ההצעה הראויה מאוד ונכונה ונחוצה מאוד.

רעות שאער: אנחנו לא חושבות שצריך להיות מצב שבו אפשרות של אישה לצאת ממעגל האלימות תלויה בתמיכה הכלכלית שהיא יכולה לקבל ממקורות אחרים או מהגב הכלכלי שיש לה.

רעות שאער: זה בפירוש המצב היום שנשים, אמיצות ככל שיהיו וככל שינסו לצאת ממערכות יחסים אלימות, הדבר לעיתים קרובות לא מתאפשר מסיבות כלכליות נטו.

רעות שאער: עם זה, אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה להצעת חוק שהניחה חברת הכנסת נעמה לזימי בנושא משיק ודומה.

רעות שאער: הנושא הוא זכויותיהן של נשים שלא נכנסו למקלט, או שהן לא הגיעו למצב של מסוכנות קונקרטית כפי שנדרש כדי לקבל הפניה למקלט או שמסיבות כאלה ואחרות הן לא התאימו למקלט.

רעות שאער: כפי שאנחנו יודעים יש כל מיני מניעות להיכנס למקלט במצבים שלא מתאימים לקליטה במקלטים, אם זה בגלל מחסור במקומות, אם זה בגלל ילדים בנים מעל גיל מסוים, התמכרויות, מצבים רפואיים וכן הלאה, שגם אם נשים היו רוצות מאוד הן לא התקבלו למקלטים.

רעות שאער: בעצם אלה רוב הנשים נפגעות האלימות.

רעות שאער: יש אלפים כאלה במקלטים, בכל שנה סדר גודל של 500–600, ולנשים הללו אין כמעט זכויות לקבל סיוע כלכלי ואחר והטבות מן המדינה.

רעות שאער: זה מצב שההצעה שלנו, ביחד עם חברת הכנסת נעמה לזימי שהניחה אותה, מבקשת לתקן.

רעות שאער: זה דבר שרצינו שיהיה גם בפני הוועדה ובידיעתכם.

אפרת רייטן: כשזה יגיע אנחנו נטפל בזה כמובן.

אפרת רייטן: תודה רבה.

טלי רוזנפלדר: אני מבקשת להגיב לזה.

טלי רוזנפלדר: אני מנהלת תחום אלימות במשפחה במשרד הרווחה.

טלי רוזנפלדר: אני רוצה להגיד לך שהתפרצת לדלת פתוחה כי בדיוק בימים הללו אנחנו פיתחנו תוכנית חדשה, שנקראת "דף חדש בקהילה", שנועדה בדיוק לנשים שבחרו לא להיכנס למקלט, או שהן לא צריכות להיכנס למקלט.

טלי רוזנפלדר: כל התנאים לקבלה לתוכנית הן זהות לנשים יוצאות מקלט, למעט העובדה של השהייה במקלט.

טלי רוזנפלדר: זה לא בחקיקה, זה תוכנית שפיתחנו, אבל כבר באוקטובר הקרוב התוכנית תתחיל לפעול ברחבי הארץ ותסייע בכל הקשור לסל מענים, גם לליווי של עובדת סוציאלית, גם לליווי של סייעת בקהילה וגם לסל מענים כספי שהיא תקבל.

טלי רוזנפלדר: זה עדיין לא המענק שיש בחוק אבל זה סל שירותים שהיא יכולה לנצל אותו לצרכים שונים ושיסייע לה ביציאה לדרך חדשה.

אפרת רייטן: מצוין.

אפרת רייטן: נראה לי שיהיה כאן שילוב כוחות, תהיה לכם תמיכה מן הכנסת ונעשה את הדברים בשיתוף פעולה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אני חושבת שאפשר להגיע להקראה.

אילת וולברג: הצעת חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות) (תיקון מס'...) (סיוע במיצוי זכויות ), התשפ"ב–2022, ביוזמת חברת הכנסת אבתיסאם מראענה, פ/ 2177 כפי שחברת הכנסת הציגה, יש פה שני תיקונים עיקריים.

אילת וולברג: תיכף נקרא ונעבור עליהם.

אילת וולברג: הראשון הוא שינוי המונח מ"נשים מוכות" ל"נשים נפגעות אלימות".

אילת וולברג: אציין בהקשר הזה שכרגע נתקן את חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט) אבל בהמשך זה ידרוש גם תיקוני חקיקה עקיפים נוספים בחוקים אחרים.

אילת וולברג: אנחנו נכניס את זה לדברי ההסבר ונתקן לקראת הקריאה השנייה והשלישית את כל ההתאמות הנדרשות בחקיקה הרוחבית.

אילת וולברג: זה התיקון הראשון.

אילת וולברג: התיקון השני הוא הוספה של הוראה שקובעת שיהיה עובד סוציאלי שיסייע לאישה ששוהה במקלט במיצוי הזכויות.

אילת וולברג: היום, כפי שחברת הכנסת אבתיסאם מראענה ציינה קודם, בסעיף 4א רבא לחוק העיקרי, יש את התיקון מ-2017: סל שירותים לאישה ששהתה במקלט.

אילת וולברג: הסל הזה ניתן לה בסמוך לאחר יציאתה מן המקלט והוא מותאם לה על ידי עובד סוציאלי.

אילת וולברג: הסל הזה כולל היום ליווי, זיהוי, צרכים וסיוע במיצוי זכויות, ליווי תעסוקתי, ליווי וסיוע בתחומים נוספים, אבל כל זה קורה אחרי שהאישה יוצאת מן המקלט.

אילת וולברג: החידוש פה של חברת הכנסת, כפי שהיא אמרה, הוא החיבור למה שקורה בזמן שהאישה שוהה במקלט עצמו.

אילת וולברג: זה הסעיף שאקרא תיכף, ובו אנחנו מבקשים לקבוע שעובד סוציאלי יסייע לאישה כבר כשהיא שוהה במקלט למצות את הזכויות וזה יהווה קשר לקראת היציאה שלה והמפגש עם העולם בחוץ.

אילת וולברג: כרגע בנוסח עצמו זה לא כתוב.

אילת וולברג: הכוונה היא, כפי שחברת הכנסת ציינה, שזה יהיה אותו עו"ס שגם ממשיך לטפל בה בהמשך אחרי היציאה מן המקלט, אבל בנוסח כתבנו "כפי שיורה השר בנהלים שיפורסמו באתר האינטרנט של המשרד".

אילת וולברג: כלומר יש את הגמישות למשרד הרווחה לעשות את החשיבה המקצועית הנדרשת לגבי הזהות של אותו עו"ס, לקבוע את זה, כאשר המטרה כפי שהובעה בדיון היא שיהיה קשר רציף.

אילת וולברג: לא מדובר בעו"ס אחד שילווה בזמן המקלט ועו"ס אחר שילווה לאחר מכן.

אילת וולברג: זו לפחות הכוונה, לסייע בתפר הזה.

אילת וולברג: אקרא את הסעיפים ואחרי כן אם יש לכם הערות אשמח לשמוע.

אילת וולברג: כפי שציינתי, לקראת הקריאה השנייה והשלישית נתקן רוחבית במקומות נוספים.

אילת וולברג: זה נועד לעשות את הקשר בין הזמן שבו האישה שוהה במקלט לבין סל השירותים שהיא מקבלת אחרי שהיא יוצאת מן המקלט.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אם אין הערות אנחנו יכולים להצביע על נוסח הצעת החוק.

אפרת רייטן: מי בעד?

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: בעד – 2

אפרת רייטן: נמנעים – אין

אפרת רייטן: הצעת החוק התקבלה פה אחד, שתי נשים הצביעו בעדה.

אפרת רייטן: אין נמנעים ואין כמובן מתנגדים.

אפרת רייטן: ברכות מקרב לב, אבתיסאם, תמשיכי לפעול ולעשות דברים מן הלב ומן הנשמה.

אפרת רייטן: בכל פעם את מאירה באור אחר זרקור על מקומות כאלה חשוכים ואפלים או כאלה שצריך לפתור ואת עושה את זה כל כך בכישרון.

אפרת רייטן: תודה רבה אבתיסאם, תודה יסמין.

אפרת רייטן: אני נועלת את הדיון.