ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 316, 2022-07-04 12:00

אלכס קושניר: שלום רב, היום יום שני, ה' בתמוז התשפ"ב, ה-4 ביולי 2022.

אלכס קושניר: אני מתכבד לפתוח את הדיון בסעיף השני שעל סדר היום: " הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 99), התשפ"ב-2022".

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על הטבות מס שנלוות לתמ"א 38.

אלכס קושניר: אתן לממשלה להסביר ואחר כך יש לנו כמה שאלות לשאול ולראות איך אנחנו מתקדמים, בבקשה.

יפתח עשהאל: יפתח עשהאל מאגף התקציבים.

יפתח עשהאל: ההצעה הממשלתית כוללת הארכה של תוקף הטבות המס הקיימות יום לפרויקטים מכוח תמ"א 38.

יפתח עשהאל: תוקפן של ההטבות פג בדצמבר 2021 וכעת אנחנו מבקשים להאריך.

יפתח עשהאל: ההצעה הממשלתית המקורית דיברה על אוקטובר 2022, בזמן תהליך החקיקה עברה החלטה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה שהאריכה את התמ"א בעוד שנה – לאוקטובר 2023 – ויש גם סעיף שמאפשר, סעיף 3 בהחלטת הוועדה שמאפשר לוועדה מקומית להאריך את התמ"א עד ה-18 במאי 2026, בין אם זה מכוח החלטה כללית ובין אם מכוח סעיף 23 לתמ"א 38.

יפתח עשהאל: כעת, מבקשת הממשלה לתקן את ההצעה המקורית ולהאריך את זה עד דצמבר 2023.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו מדברים על המועד ברצוני לשאול כמה שאלות: פרטו באלו הטבות מדובר.

אלכס קושניר: הסבירו לנו מה ההבדל בין תמ"א 38 לבין חלופת שקד.

אלכס קושניר: הסבירו לנו מה קרה בתקופה שבה החוק לא היה בתוקף.

אלכס קושניר: האם כתוצאה מכך יש מישהו שנפגע ואיך אנחנו יכולים לתקן זאת.

רואי זרנצנסקי: רואי זרנצנסקי מהמחלקה המקצועית ברשות המיסים.

רואי זרנצנסקי: נתחיל בשאלתך האחרונה – האם יש נפגעים.

רואי זרנצנסקי: נתנו פתרונות במסגרת החלטות מיסוי.

רואי זרנצנסקי: פתרון אחד זה למי שחתם לפני ה-31 בדצמבר 2021 והתנאים התקיימו לאחר ש - - - נדחה, והתנאים מתקיימים לאחר ה-1 בינואר 2022, במקרה שכזה יחולו הקלות התמ"א.

רואי זרנצנסקי: נחיל את פרק 55 לחוק מיסוי מקרקעין על המקרים האלה.

רואי זרנצנסקי: במקרה השני, מי שחתם אחרי, נתנו פתרון יותר בעניין של ההודעות ומחכים להארכת החקיקה.

רואי זרנצנסקי: זה משהו שאי-אפשר לתת לו פתרון אלא באמצעות הארכת התוקף שצריך לעשות בחקיקה.

שלומית ארליך: אתה אומר שלמרות שלא היה חוק בתוקף, בפועל כל הקבוצות האלה, שחתמו לפני ושחתמו אחרי, החקיקה תחול לגביהן ולא יהיו נפגעים.

שלומית ארליך: אני מבינה נכון?

רואי זרנצנסקי: נכון, בדיוק.

אלכס קושניר: מה לגבי השאלות הנוספות ששאלתי?

עינת גנון: עינת גנון, סמנכ"לית הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

עינת גנון: חלופת שקד באה לתת מענה בעיקר לחוסר של הרשויות המקומיות במענה לצרכים הציבוריים.

עינת גנון: היא מאפשרת הוספת גן ילדים בקומת הקרקע ועוד מרכיבים שאינם מתאפשרים בתמ"א 38.

עינת גנון: בנוסף, היא קבעה את היקף זכויות הבנייה כזכויות ולא כתוספת קומות.

עינת גנון: זכויות הבנייה נגזרות מגודל המגרש וכמה אפשר לבנות באותו השטח, שתי האפשרויות מדברות על מה שאנחנו מכנים "התחדשות בניינית" שלא במסגרת ראייה רחבה אלא ברמה הנקודתית.

עינת גנון: עוד הבדל, חלופת שקד תיעשה במסגרת תוכנית ולא במסגרת היתר בנייה.

עינת גנון: ניתן יהיה להגיש את התוכנית בסמכות ועדה מקומית.

אלכס קושניר: ומה החיסרון?

עינת גנון: שאין את הראייה הכוללת של מתחמי פינוי-בינוי.

אלכס קושניר: רגע, ברגע שאנחנו מדברים על תוכנית, מה קורה עם ההיתר אחר כך?

עינת גנון: כל הכוונה בחלופת שקד היא שניתן יהיה להגיש ביחד את ההיתר והתוכנית כהליך אחד.

אלכס קושניר: מה המצב החוקי של התוכנית, איפה אנחנו עומדים?

עינת גנון: לשמחתנו הרבה הכנסת אישרה בשבוע שעבר את החוק.

ינון אזולאי: כתוכנית, לא לביצוע.

עינת גנון: נכון, אתה צודק.

עינת גנון: כרגע, כדי להפעיל את ההליך המקוצר של תוכנית והיתר ביחד נדרשות תקנות שמינהל התיקון שוקד עליהן במרץ רב בימים אלה.

שלומית ארליך: מה לוחות הזמנים?

אלכס קושניר: בדיוק, מה לוחות הזמנים?

עינת גנון: אני לא יכולה לענות בשם מינהל התכנון אבל אמרתי ששוקדים על התקנות במרץ רב כדי שניתן יהיה - - -

אלכס קושניר: אז אשאל את מוסי רז.

אלכס קושניר: מוסי, שוקדים עליהן במרץ, מה - - -

מוסי רז: נערוך פריימריז על ה-"שוקדים" הזה ונודיע לך.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: לעניין השאלה השלישית, על אלו הטבות אנחנו מדברים?

רואי זרנצנסקי: בתמ"א 38 היו הטבות שאותן אנחנו מבקשים להאריך.

רואי זרנצנסקי: דחיית יום המכירה, מועד ההצהרה נדחה - - - -.

רואי זרנצנסקי: בעיקרון, אפשר להגיד בגדול שגם הפטור בתמורות לדיירים עד 25 מטרים וכל ההוצאות שכרוכות בזה כל מה שכרוך בפרויקט מבחינת הדיירים פטור ממס שבח.

רואי זרנצנסקי: בנוסף – מע"מ אפס כמובן, מע"מ אפס על - - -

ינון אזולאי: מה זה - - - מעבירים אותו לגור בשכירות.

ינון אזולאי: מה רצית, שהוא ישלם עבור זה?

רואי זרנצנסקי: זה פטור, דיברנו על ההוצאות שכרוכות.

ינון אזולאי: אתם מציגים את זה כמשהו ענק שנתתם.

ינון אזולאי: לקחו אותו מדירה, במקום לגור באוהל שמו אותו בדירה.

שי אהרונוביץ: אבל אם אין את הפטור אז מדובר בתמורה שצריך למסות.

רואי זרנצנסקי: התמורה היא לא רק בשירותי בנייה אלא בכל מה שכרוך בזה.

ינון אזולאי: "כל מה שכרוך בזה" זה נשמע טוב.

ינון אזולאי: אם אפשר לפרוט לנו בדיוק את ההטבות שיש בנושא של 38 ומה אנחנו.

יניב כהן: יניב כהן מרשות המיסים.

יניב כהן: כוונתנו לכל העלויות הכרוכות שנותנים לדייר במסגרת העסקה, כגון עלויות הובלה לדירה החדשה, דמי שכירות, כל החיבורים של המונים, שכר טרחת עורך דין.

יניב כהן: כל העלויות הללו פטורות ממס שבח כי זו תמורה נוספת שהדייר קיבל.

יניב כהן: לגבי מע"מ, כל שירותי הבנייה שהם נותנים - - -

אלכס קושניר: רגע, איני מבין, אם היום אני שוכר דירה אני צריך לשלם מס שבח?

יניב כהן: אתה מכרת את זכויות הבנייה ליזם ובתמורה קיבלת מספר דברים.

יניב כהן: מה קיבלת?

אלכס קושניר: הבנתי, הבנתי.

ינון אזולאי: הוא לא מחשב את זה במחיר - - -

אלכס קושניר: הם מחשבים את זה כעסקת מכר ואז פוטרים את זה ממס.

יניב כהן: עסקת קומבינציה שנהנית מפטור - - -

ינון אזולאי: אם הדירה שלו שווה היום מיליון שקלים וכשהוא מקבל, לא את ההטבות הנלוות, יש כאלו שמקבלים דירה וחצי או שתי דירות שזה יוצא בעצם שלושה מיליון, זה מס שבח שהוא כן ישלם?

שי אהרונוביץ: אפשר לקבל דירה תמורת דירה, זה מה שהחוק מאפשר.

ינון אזולאי: - - - זה לא משנה את המחיר?

שי אהרונוביץ: - - -

יניב כהן: כמו שאמר רואי, יש אפשרות לקבל עד - - -

ינון אזולאי: עד 25 מטר זה בסדר, זה בתמ"א.

יניב כהן: עד 25 מטרים מעבר לדירה הקיימת שהייתה לך.

ינון אזולאי: זה בתמ"א.

יניב כהן: אנחנו מדברים על התמ"א.

ינון אזולאי: ותוכנית שקד?

יניב כהן: שם אנחנו צריכים לייצר מנגנונים בהתאם למה שייקבע שם בסופו של דבר אחרי כל התקנות.

ינון אזולאי: הבנתי, ובתמ"א עד 25 מטרים, אם הוא בנה והרחיב ל-30 מטרים.

ינון אזולאי: על חמשת המטרים הנוספים הוא ישלם מס?

יניב כהן: באופן יחסי.

ינון אזולאי: ואם העבירו אותו דירה לקומה החדשה שהוא בונה?

שי אהרונוביץ: אין בעיה, בתמ"א 2 הורסים את הבניין - - -

ינון אזולאי: לא, לא.

ינון אזולאי: בתמ"א 38 העבירו אותו לקומה החדשה.

שי אהרונוביץ: בתמ"א 38 דילוג של דייר למעט מקרה חריג שזו הייתה דירה בקומה עליונה והקונסטרוקטור חייב את ההריסה של זה אז קפיצה של דירה בתוך הבניין זו עסקה רגילה, אין פה - - -

ינון אזולאי: לא מדבר איתך על מקרה שחייבו.

ינון אזולאי: הוא היה גר בקומה ראשונה ורוצה לעבור לפנטהאוז.

יניב כהן: זה משנה אם זה חיזוק או הריסה.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על תמ"א 38-1 שזה חיזוק.

ינון אזולאי: הוא היה גר בקומה שנייה, היו ארבע קומות, נתנו לקבלן לבנות שבע קומות, עוד שלוש קומות על הקיים.

ינון אזולאי: הדייר רצה לעבור לקומה השביעית ולהשקיף לים.

ינון אזולאי: השאלה שלי היא האם בנושא הזה, ברור הרי שהדירה למעלה שווה יותר, זה לאו דווקא בתחום 25 המטרים כי הוא קיבל דירה חדשה ששווה יותר.

ינון אזולאי: פה אתם מחשיבים לו את המס?

רואי זרנצנסקי: אם לא היה צורך בהריסת הדירה הקיימת ובעצם זה רק - - - אז הוא לא בעסקת תמ"א 1 אלא בעסקת קומבינציה.

ינון אזולאי: כי לקומה 2 הרחיבו את הדירה.

רואי זרנצנסקי: אבל יש מכירה של הזכויות בדירה שלו והוא קונה דירה חדשה.

רואי זרנצנסקי: בעצם עושה עסקת קומבינציה רגילה.

ינון אזולאי: אז הוא ישלם?

רואי זרנצנסקי: הוא ישלם, אלא אם כן הוא יכול להשתמש בפטורים האישיים שלו, יש מנגנונים רגילים כמו בכל עסקת קומבינציה של תמ"א 38.

ינון אזולאי: נעבור רגע לתוכנית שקד.

ינון אזולאי: יש שם את הסיפור, ניתנה דוגמה קלאסית שרוצים לעשות גן ילדים וזה נשמע הכי טוב שיש.

ינון אזולאי: השאלה שלי היא האם בחוק זה יהיה רק גני ילדים או שמחר ירצו למקם שם מוסד אחר שעלול להפריע לדיירים או כל מקום אחר, נניח שהעירייה תרצה למקם את מלקת הגבייה שלה שם.

עינת גנון: החוק קבע רשימה סגורה של תכליות, הן באות לשרת את התושבים הקיימים באופן מיידי – בתי כנסת, טיפת חלב, מעון – אבל אין הכוונה למחלקת הגבייה של העירייה אלא לשירותים מידיים.

אלכס קושניר: רק של רשות המיסים.

ינון אזולאי: כל מיני מוסדות שנויים במחלוקת.

עינת גנון: יש בחוק רשימה סגורה.

אלכס קושניר: נקבעה בחוק?

עינת גנון: כן, נקבעה בחוק.

ינון אזולאי: אתם מגבילים את יכולת הבנייה מבחינת אחוזי הבנייה?

עינת גנון: כן, נכון מאוד.

ינון אזולאי: בכמה מגבילים?

עינת גנון: זה תלוי בסוג ההליך.

עינת גנון: בהליך של הריסה מגבילים עד 15% ובהליך של חיזוק עד 10%.

ינון אזולאי: למה שראש רשות ירצה אם ההליך הוא עד 15%?

ינון אזולאי: הוא יגיד שהוא לא מעוניין.

ינון אזולאי: למה לא נותנים יד קצת יותר רחבה כדי שזה יעזור - - -

עינת גנון: זה מה שהכנסת קבעה בחוק שכבר אושר.

אלכס קושניר: נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: אני לא מבינה, אני רוצה, כמו עוד אזרחים שמקשיבים לנו, להבין בשפה הברורה, שפת העם, מה המטרה, מה הפער שמכסים עליו, מה היתרונות ומה החסרונות.

נירה שפק: דיברתם כאן במילים גבוהות, כולם מדברים.

נירה שפק: אני לא יודעת, אני פותחת את המחקר של ה-ממ"מ על אודות תמ"א 38 שבו מפורטות המלצות וכן נושאים לדיון, כולל על רישוי מהיר כחלק מאישור התוכנית וכן היטל השבחה.

נירה שפק: אני בודקת תיאום וניתוח של התמ"א, מה יצא ומה לא יצא.

נירה שפק: אני מבינה שזו הערכה.

נירה שפק: אני רוצה לקבל את כל ההסבר בשפת העם, שכל אחד שמקשיב לנו יבין, תודה.

אלכס קושניר: מי פה מומחה לשפת העם מנציגי הממשלה?

נירה שפק: אני מבקשת מהממשלה, לא מנציגי הקבלנים.

אלכס קושניר: יש לכם אופציה להצטרף לממשלה, יש מכרזים, אתם יכולים לגשת ואז תשבו בצד הזה.

ינון אזולאי: או שתצטרפו עכשיו בבחירות.

אלכס קושניר: הבחירות שלפנינו הן לכנסת, לא לממשלה.

אלכס קושניר: בבקשה, חברים.

יפתח עשהאל: תוכנית מתאר ארצית 38 זו החלטה של הוועדה הארצית לתכנון שקבעה תוכנית ארצית שמאפשרת זכויות בנייה להתחדשות הבניין הבודד.

יפתח עשהאל: במסגרת זאת, יזם שמעוניין לחזק ולמגן את הבניין וגם להוסיף זכויות בנייה, רשאי לבוא לרשות בלי שיידרש להליך של תוכנית ( כי יש כבר תוכנית שאושרה), לא צריך ועדה מקומית ולא ארצית כי המועצה הארצית אישרה תוכנית כללית וארצית לנושא הזה.

יפתח עשהאל: הוא לא נדרש לעבור הליך של תוכנית אלא רק נדרש להליך ההיתר.

יפתח עשהאל: הוא צריך לבוא לוועדה המקומית ולבקש תהליך של היתר.

יפתח עשהאל: הוא כבר יודע מהן זכויות הבנייה שיהיו לו בקצה והוא רק צריך לבקש את ההיתר מהעירייה.

יפתח עשהאל: ברגע שיש את ההיתר הוא יכול לצאת לביצוע בהתאם להסכם בין הדיירים ליזם.

יפתח עשהאל: במקביל יש את סעיף 23 מכוח תוכנית המתאר שמאפשר לוועדה מקומית לעשות תוכניות רובע ספציפיות.

יפתח עשהאל: הרשות יכולה להגיד שהיא משנה את התמ"א בעניין של כל מיני קריטריונים – זכויות בנייה, תקן חנייה ועוד – לקבוע אזור ספציפי אצלה בעיר משיקולים של היתכנות כלכלית, תכנון עירוני ועוד.

נירה שפק: אני רוצה שתסביר מה יוצא לרשות, מה יוצא ליזם-קבלן ומה יוצא לאזרח.

יפתח עשהאל: בסדר גמור.

יפתח עשהאל: מבחינת האזרח, כשהוא מגיע לפרויקט של תמ"א 38 הוא מקבל תוספת שטח לדירה שלו ובניין חדש יותר, בניין ממוגן – אם זה הריסה ובנייה אז בניין חדש לחלוטין ואם חיזוק אז בניין משופץ – בניין ממוגן ועמיד בפני רעידות אדמה.

יפתח עשהאל: היזם מקבל עוד זכויות - - -

אלכס קושניר: האזרח מקבל גם שטח נוסף.

ינון אזולאי: גם מרפסת וגם מעלית, האם המעלית היא מחויבת?

עינת גנון: בדרך כלל מדובר בבניינים חדשים שגובהם מעל שלוש קומות אז מוסיפים מעלית.

אלכס קושניר: כולל מעלית שבת.

יניב כהן: זה יכול להיות גם בבניינים שכבר יש בהם מעלית.

יניב כהן: התוספות זה בהתאם להסכמות בין הדייר ליזם.

יפתח עשהאל: היזם נהנה מהכדאיות הכלכלית.

יפתח עשהאל: הוא נותן תמורה לדיירים שלא נדרשו לתת לו שום דבר, בתמורה הוא מקבל עוד דירות שיוכל למכור בהמשך בשוק החופשי.

ינון אזולאי: - - - בכל מקום אבל לזה אין פתרון.

יפתח עשהאל: תוספת סעיך 23 יכולה להוסיף זכויות בנייה וכאלה אבל נכון שרק בהתאם לזה שישנה כדאיות כלכלית.

נירה שפק: ליזם באמת יש, לא בכל הארץ.

ינון אזולאי: לך לקריית שמונה, נוף הגליל.

נירה שפק: אופקים, דימונה.

ינון אזולאי: יוזמת שקד גם לא פותרת את הבעיה הזאת.

נירה שפק: אתה לוקח לי את כל השאלות.

ינון אזולאי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה.

נירה שפק: בגן של הנכד שלי אומרים: "בשיתוף פעולה".

ינון אזולאי: הנה, גם פה.

נירה שפק: גם בכנסת.

יפתח עשהאל: הכלי הזה קורה איפה שיש כדאיות כלכלית ליזם ומיד נפרט את הטבות המס שאמורות להגדיל את המעגל של הכדאיות הכלכלית.

נירה שפק: כמה עולה למדינה ליצור את זה ומה היעדים של המדינה, איפה כן ואיפה לא?

יפתח עשהאל: מבחינת התחלות הבנייה, מבחינת המדינה, הרגולטור, תמ"א 38 עזרה למגן ולחזק יחידות דיור וגם הוסיפה עשרות אלפי יחידות דיור לאורך השנים.

יפתח עשהאל: אם נסתכל על 2019 קיבלו היתרים מעל 14,000 יחידות דיור.

יפתח עשהאל: בשנת 2020 מעל 10,000 יחידות דיור ובשנה האחרונה, 2021, מעל 13,000 יחידות דיור.

נירה שפק: אם אני מסתכלת על הטבלה שמתארת את התחלות הבנייה מאז 2017 ועד 2020, יש פער בין מי שניגש וקיבל היתר, ובין מי שהתחיל ליזום וסיים.

נירה שפק: אתה יכול לתת לי את המגמות?

יפתח עשהאל: אין פה את הפילוח הספציפי.

עינת גנון: לנו יש.

יפתח עשהאל: עינת, תרצי לענות על זה?

עינת גנון: כן, בשמחה.

עינת גנון: יש פרק זמן שחולף בין הגשת הבקשה להיתר לבין הוצאת ההיתר בפועל.

עינת גנון: לצערנו, למרות שהליך אישור היתר בנייה אמור להיות קצר, משך הזמן להוצאת היתר בתמ"א 38 הוא 3.5 שנים.

עינת גנון: כמו שיפתח תיאר, אם בשנת 2021 הוצאו היתרים ל-13,100 יחידות דיור זה אומר שככל הנראה הבקשות הוגשו לפני ארבע שנים.

עינת גנון: כמובן שיש גרף שמתאר את העלייה לאורך השנים, מיום תחילת התמ"א על כל שינוייה.

עינת גנון: זאת המשמעות של פרקי הזמן ששאלת לגביהם.

ינון אזולאי: במקום להאריך את הזמן של התמ"א, למה לא לקצר את הזמן של הבירוקרטיה?

עינת גנון: הזמן של הבירוקרטיה תלוי בתקציבים לתקנים לרשויות המקומיות, לשכר - - -

ינון אזולאי: לא לרשויות, אולי לוועדות.

ינון אזולאי: אם נעבור ביחד אני אמצא הרבה עובדים שיכולים לעשות את העבודות האלה.

ינון אזולאי: אולי בוועדות המקומיות והמחוזיות יש לתת יותר דגש.

עינת גנון: התכוונתי לוועדות המקומיות שבודקות את ההיתרים.

ינון אזולאי: יכול להיות שאחת ההטבות שאנחנו צריכים לעשות זה לתת עוד כסף בשביל להוסיף תקנים.

ינון אזולאי: אלכס, חסרים להם תקנים - - -

אלכס קושניר: - - - אני יודע מאיפה לקחת.

ינון אזולאי: היום היו פה עשרת תקני כוח אדם שעוברים ככה.

אלכס קושניר: אני בטוח שיפתח יודע לדבר עם גל.

נירה שפק: בדוח ה-ממ"מ שהועבר ב-25 בינואר 2022 יש נתונים מטרידים.

נירה שפק: נתון אחד לפיו אנחנו רואים שבקשות היו 7,665 בשנת 2020, ההיתרים היו 3,926 והאכלוס היה 1,337.

נירה שפק: מ-9% של בקשות מומשו רק 1.5%.

נירה שפק: מדובר בנתון מטריד.

נירה שפק: כשרואים את משך הבקשה בערים נבחרות – אשדוד, חיפה, תל-אביב, רמת גן וראשון לציון – אני רואה שמשך ההליך יכול להגיע גם ל-51 חודשים.

עינת גנון: אני מסכימה איתך.

עינת גנון: ציינתי שבממוצע לוקח 3.5 שנים לקבל היתר, אחר כך יש את משך הבנייה בפועל – דווקא כאן לוחות הזמנים הם לא ארוכים – את צודקת, גבירתי.

אלכס קושניר: כמובן שאנחנו יכולים לדון בתמ"א 38, יתרונות וחסרונות.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שהממשלה מבינה את החסרונות הרבים שיש בתוכנית ולכן קמה חלופת שקד שגם היא לא מושלמת ככל הנראה.

אלכס קושניר: אני בטוח שבמהלך הדיון על התקנות אתם תחשבו על כל המכשולים הבירוקרטיים שיכולים לקום בכל מה שקשור בתוכנית היתר כדי שלא נגיע למצב שהאירוע ייתקע.

אלכס קושניר: כל תוכניות ההתחדשות העירונית הן דרכים לפתור את המצוקה בשוק הנדל"ן.

אלכס קושניר: כרגע אני רוצה לדון במועד שאתם מבקשים.

נירה שפק: עוד שאלה, ברשותך.

אלכס קושניר: בבקשה.

נירה שפק: תמ"א 38 ותוכנית שקד מעניינות משתי סיבות: חיזוק מבנים בשל החשש מרעידות אדמה.

נירה שפק: הנושא הזה לא מטופל.

נירה שפק: אני מחזיקה דוחות רבים שתמ"א 38 מצוינת שם כחלק מהמענה והמצב במדינת ישראל לא טוב.

נירה שפק: בשבוע האחרון נאמר בחדשות שאחת ל-100 שנים מתרחשת רעידת אדמה, עברו 100 שנים.

נירה שפק: אני לא יודעת מה הקצב פה וזה מטריד.

נירה שפק: הנושא השני הוא יוקר המחיה.

נירה שפק: ככל שייבנו יותר דירות יהיו אופציות דיור נוספות.

נירה שפק: בשני הנושאים הללו אנחנו נסוגים לאחור.

נירה שפק: יש כאן שנים של הזנחה ולי חשוב לדעת – עם הארכת תאריך או בלי – האם הפלסטר הזה, בעיני זה פלסטר, אני רוצה לדעת איך זה מתייחס לתוכנית הכוללת.

נירה שפק: אפשר לאשר את הדחייה, סבבה, אבל מפברואר השאלות נשאלות והתוכנית - - -

ינון אזולאי: - - - על רעידות אדמה?

נירה שפק: אני מדברת בכלל.

נירה שפק: השנה היא שנת הרעד, גם במדינה ובפיקוד העורף.

נירה שפק: חוץ מלרעוד בכיסא כנראה שלא עשינו הרבה.

נירה שפק: אני רוצה לראות שהאזרח שמפנה לא מודח מהבית.

נירה שפק: שיפרו תנאים, יש יותר הוצאות, יש יותר דברים שהוא צריך לעמוד בהם, יותר ארנונה, יותר מיסי ועד.

נירה שפק: האם קיים גם מנגנון אחר כדי שהדייר יוכל להישאר?

נירה שפק: במקביל לזה ששדרגנו את הבית לא הגדלנו את יכולת ההשתכרות שלו.

נירה שפק: זו נקודה שעלתה הרבה במחקרים והייתי שמחה - - -

ינון אזולאי: מה את אומרת, לתת לו שנה או שנתיים ארנונה באותו מחיר.

נירה שפק: אני שואלת מה הפתרונות, אני לא יודעת, אני לא יושבת - - -

ינון אזולאי: בהמשך לשאלה של נירה לגבי רעידות אדמה - - -

אלכס קושניר: חברים, הדיון על היתרונות והחסרונות שאתם מעלים זה לגופה של תוכנית ומקומו בוועדת הפנים.

אלכס קושניר: תפקידנו הוא אישור הטבות המס כדי שהפרויקטים לא ייעצרו.

ינון אזולאי: אז אני מדבר על אותן הטבות מס שאתה רוצה להמשיך ואנחנו רוצים שכמה שיותר ישתמשו בהטבות המס האלה.

ינון אזולאי: אמרה נירה דבר שהוא נכון, הרי כל תמ"א 38 נוצר לא בשביל להוסיף עוד דירות אלא בשביל לעשות חיזוק מבנים.

ינון אזולאי: אנחנו מוסיפים את ההטבות האלה.

ינון אזולאי: האם חשבתם, לא רק בהארכה, בהארכה אתם לא נותנים את היתרון ליזם בפריפריה.

ינון אזולאי: שם, בסופו של דבר, כרגע יש רעידות אדמה בצפון יותר מאשר בכל מקום אחר ושם אין את חיזוק המבנים.

ינון אזולאי: אנחנו מאריכים וזה נותן מענה במרכז אבל לא בפריפריה הצפונית, שם אין את המענה הזה, אז מה עשינו בזה שהארכנו?

יפתח עשהאל: מבחינת כדאיות כלכלית, יתקנו אותי מרשות המיסים, אנחנו נותנים פטור כמעט מלא, פטור כמעט ייחודי לתמ"א 38 כדי לאפשר שהוא יהיה כמה שיותר כלכלי בכמה שיותר מקומות ומאפשרים לרשות המקומית ליצור תוכנית מכוח סעיף 23 שתוסיף עוד זכויות כדי להרחיב את זה לעוד מקומות ברחבי הארץ.

ינון אזולאי: אני אתקן אותך.

ינון אזולאי: מה שאמרת זה נכון ומובן אבל כל מה שאתה אומר נכון למרכז.

ינון אזולאי: הנושאים הללו לא עוזרים למרכז.

ינון אזולאי: תבוא לבנות בקרית שמונה, מטולה, נוף הגליל, ששם אנחנו יודעים שיש רעידות אדמה והם חשופים למתקפה מהצפון - - -

אלכס קושניר: יש תוכנית מיגון הצפון שאושרה על ידי השר ליברמן והיא אמורה לתת מענה.

אלכס קושניר: זה לא קשור לתמ"א 38 אבל ממגנים במקומות שאין להם מיגון.

אלכס קושניר: זה לא קשור לתמ"א, זה נוסף, מהתקצוב הממשלתי.

ינון אזולאי: זה צמודי גדר.

נירה שפק: צמודי / סמוכי גדר.

אלכס קושניר: לא רק.

ינון אזולאי: בנוף הגליל זה נמצא?

אלכס קושניר: לא.

ינון אזולאי: למה, נוף הגליל זה אחד המקומות שאני מדבר עליהם.

נירה שפק: מי כמוך מכיר את הנושא של יישוב תחת איום.

ינון אזולאי: אבל רצית להכניס את ליברמן, שיחקת אותה.

אלכס קושניר: תודה.

נירה שפק: מה שהוא עשה הוא עשה, לפחות הוא הרים כפפה שלא הרימו כאן שנים.

ינון אזולאי: אני מבקש להכניס את הדיון למסגרת, לא להתרחב לצפון.

נירה שפק: נכון שצריך לעשות הערכה אבל אנחנו גם בעצמנו לא פלסטר וכשאני רוצה להאריך את זה אני רוצה לראות שנעשה הכול כדי שהתחולה הזאת תחול על כולם.

אלכס קושניר: היו כל מיני רעיונות של קרקע משלימה וכל מיני דברים כאלה, איפה זה עומד?

עינת גנון: לגבי הפריפריה ובדגש על אזורים בעלי סיכון ססמי גבוה, נכון שתמ"א 38 לא יכול לתת מענה גם עם הטבות המס, אנחנו רואים את זה ויודעים את זה.

עינת גנון: המדינה משקיעה תקציבים לחיזוק באופן ישיר של המבנים, חיזוק מפני רעידות אדמה.

עינת גנון: משרד השיכון מתקצב לאורך השנים חיזוק של מבנים כולל זה שיש לו תוכנית עבודה מסודרת לחודש הקרוב וזה נעשה ללא תוספת יחידות דיור אלא רק חיזוק מפנית רעידות אדמה.

עינת גנון: ממש בימים אלה אנחנו, הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, פרסמנו קול קורא לרשויות המקומיות שנמצאות באזורי סיכון ססמי גבוה לתקצוב פרויקטים של פינוי-בינוי שאין בהם כדאיות כלכלית.

עינת גנון: אנחנו ניתן מענק לפרויקטים שיזכו, ממש ביום חמישי הקרוב זה מועד הגשת ההצעות על ידי הרשויות המקומיות כך שהממשלה עושה הרבה.

עינת גנון: עדיין, אני מסכימה שתמיד יש מקום לעשות עוד אבל הממשלה משקיעה תקציבים ופעולות בפריפריה.

אלכס קושניר: לגבי המועד, אתם מבקשים להאריך את זה עד סוף שנת 2023, נכון?

אלכס קושניר: כאשר אני רואה את ההחלטה של תוכנית המתאר הארצית לחיזוק מבנים של המועצה אני בעצם רואה פה סעיף 3 שכותב כך: "למרות האמור בסעיף 2 ניתן להאריך עד 18 במאי 2026 בהינתן שלושה תנאים".

אלכס קושניר: השאלה היא אם אנחנו לא מייצרים פה שוב סוג של ייצור כלאיים שמצד אחד התוכנית יכולה להימשך ומצד שני הטבות המס לא קיימות.

ינון אזולאי: נוצר ואקום בתקופה הזאת.

אלכס קושניר: זה לא ואקום, זה ייגמר בסוף 2023.

אלכס קושניר: איך אתם מצפים מרשות מקומית או מוועדה מקומית עכשיו לקבל החלטה.

אלכס קושניר: ועדה מקומית מקבלת החלטה להאריך את זה אבל על סמך מה היא מאריכה אם אין הטבות מס?

יפתח עשהאל: ההצעה הממשלתית של סוף 2023 באה לאחר התייעצות עם היועצים המשפטיים של הממשלה.

יפתח עשהאל: המטרה היא איזון בין הצורך ליצור ודאות בשוק ולתת ודאות של הטבות המס עד סוף 2023, אבל מצד שני לא לכבול את ידי הממשלה הבאה כך שאם היא תבחר לתמרץ בצורה אחרת או להשתמש בצורה אחרת בהטבות המס, לכן הצעה הממשלתית מדברת כרגע על סוף 2023.

אלכס קושניר: ברגע שהממשלה הבאה והכנסת הבאה ירצו לשנות משהו יהיו הכלים לשנות.

אלכס קושניר: אפשר לחוקק, להתקין תקנות ועוד.

אלכס קושניר: היום אנחנו יוצרים מצב שיש אי-סנכרון בין מועדים, זה לא נכון.

יפתח עשהאל: אני מקבל את טענת היושב-ראש, מבחינת השיקול הממשלתי הטבות המס הן עד 2023 כדי לא לחוקק מראש אלא לשמור על המצב הקיים ומשם לתת את שיקול הדעת לממשלה הבאה.

אלכס קושניר: חברים, בבקשה.

ישי איצקוביץ: ישי איצקוביץ, היועץ המשפטי של התאחדות בוני הארץ.

ישי איצקוביץ: נערך פה דיון רחב על ההתחדשות העירונית שכלל גם התייחסות לתחזוקה ועוד.

ישי איצקוביץ: כאן נתייחס רק לעניין המיסוי אבל בהחלט יש מקום לדון בשאלות שנשאלו.

ישי איצקוביץ: לגבי שאלתך השלישית בתחילת הדיון, אדוני היושב-ראש, אנחנו חושבים שהייתה פגיעה מכיוון שלא היה חיקוק בתקופה הזאת.

ישי איצקוביץ: כמי שחי את השוק גם מצד היזמים אני יודע שלאי-ודאות יש מחיר ובסופו של דבר זה גורם לעליית מחירי הדיור.

ישי איצקוביץ: לגופם של דברים אני רוצה להגיד כמה משפטים.

ישי איצקוביץ: יש כמה הנחות שכולנו מסכימים לגביהן: אף אחד לא רוצה ואקום משפטי או ואקום של מיסוי.

ישי איצקוביץ: דבר שני, התחדשות עירונית ותמ"א 38 לוקחות זמן.

ישי איצקוביץ: מעבר להוצאות ההיתר, מרגע שמתקשרים - - - ועד שמגישים את הבקשה זה יכול לקחת שנה או שנתיים, זאת לא עסקה של מחר בבוקר.

ישי איצקוביץ: דבר שלישי, אנחנו יודעים שהליכי חקיקה אורכים זמן רב.

ישי איצקוביץ: יש לנו הרבה ניסיון בשנים האחרונות מדברים שהבטיחו ובסוף לא חוקקו.

ישי איצקוביץ: אגב, בדיונים על חלופת שקד בינואר ובמרץ, עלה נציג המיסים ואמר: "אוטוטו זה יאושר".

ישי איצקוביץ: זה נאמר בינואר ולא אושר עד היום.

ישי איצקוביץ: דבר אחרון, אני חושב שכולם רוצים לצמצם את בעיית הדיור ולכן אי-אפשר לזנוח את נושא ההתחדשות העירונית שפותרת גם בעיה חברתית, מיגונית ועוד.

ישי איצקוביץ: בהקשר זה אציין שנאמר לא אחת שבמסגרת חלופת שקד גם יפחיתו את הרוב הנדרש להסכמות ולא קרה כך.

ישי איצקוביץ: כפי שציין נכון יושב-ראש הוועדה, אין שום היגיון להאריך עד דצמבר 2023, יש לאפשר להאריך את זה עד 2026.

ישי איצקוביץ: החלטת המועצה שהתקבלה עוד לפני פיזור הכנסת קבעה את הכלל של 2026.

ישי איצקוביץ: יש כבר רשויות שקיבלו החלטות, חבר הכנסת אזולאי, דווקא בפריפריה – אשדוד ואשקלון – קיבלו החלטה להאריך עד 2025.

ישי איצקוביץ: יש פה חוסר סבירות קיצוני.

ישי איצקוביץ: אני חושב שחובה להאריך את זה עד 2026 ואגיד שנכון שיש פה שאלה משפטית שעולה לגבי תקופת מעבר.

ישי איצקוביץ: כמשפטן אני חושב שהקוהרנטיות המשפטית ורציפות וחוסר ואקום הם עקרונות הרבה יותר חשובים מהעיקרון של חוסר הוודאות, כאשר ההחלטה של המועצה הארצית התקבלה עוד לפני התפרקות הכנסת.

ישי איצקוביץ: מעבר לכך, חשוב להבין שחלופת שקד, ובזה אסיים, אושר אחרי הרבה מאוד דיונים, זמן ואי-ודאות.

ישי איצקוביץ: זה לא היה דבר של מה בכך, אנחנו רואים שפעם ב-3.5 שנים יש רפורמה בהתחדשות העירונית וזה, לצערנו, בגלל חוסר היציבות הפוליטית.

ישי איצקוביץ: חלופת שקד זקוקה, לכאורה יצא מצב שהחוק תקף אבל חסרות תקנות, זו גם עילה לכך שתמ"א לא תוארך – למרות שלדעתנו היא צריכה להיות מוארכת.

ישי איצקוביץ: אנחנו מקווים שתקנות יותקנו כמה שיותר מהר משום שהסטטיסטיקה מראה שהתקנות אורכות לפעמים שנתיים ויותר.

ישי איצקוביץ: גם אם התקנות הללו יתוקנו, בעניין המס אנחנו חושבים שצריך להחיל את הפטורים של תמ"א 38 גם על חלופת שקד וברמת המינימום.

ישי איצקוביץ: כל מה שחל היום לגבי תמ"א 38 – 25 מטרים וכולי – יחול גם על חלופת שקד.

ישי איצקוביץ: תבוא הכנסת החדשה, הממשלה, ותעשה את התיקון הנוסף אם צריך.

ישי איצקוביץ: ברמת - - - בחוק כיום כתוב שהפטורים חלים מכוח תוכנית החיזוק.

ישי איצקוביץ: כל מה שצריך לשנות זה את תוכנית החיזוק, או להכניס שינויים מחויבים בתמ"א 38 ובחלופת שקד ולהאריך את זה.

ישי איצקוביץ: הדבר הכי נורא שיהיה זה ואקום שזה המצב שהוא גם מעלה את מחירי הדיור וגם מעצים את הבעיות האחרות שדיברנו עליהן.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: משרד המשפטים לעניין המועד.

ליהי קושנר גינוסר: אני ליהי קושניר גינוסר.

ליהי קושנר גינוסר: נודע לנו רק הבוקר שמבקשים להאריך את זה מעבר ל-2023.

ליהי קושנר גינוסר: נתנו עמדה ביחס ל-2023.

ליהי קושנר גינוסר: נועצתי בצוות הבחירות, הם צריכים עוד פרטים וכרגע אין לי עמדה.

ליהי קושנר גינוסר: נמשיך ונברר את זה מול מי שאחראי על נושאי ריסון ואיפוק.

ליהי קושנר גינוסר: העמדה שנאמרה מטעם אגף התקציבים היא עמדת היועץ המשפטי של משרד האוצר.

אלכס קושניר: גיא גולדמן, בבקשה.

גיא גולדמן: אני רק רציתי, דובר פה על הצורך לתמוך בפריפריה.

גיא גולדמן: רציתי לשאול את התאחדות הקבלנים אם היא תסכים להצעה להאריך רק לפריפריה.

אלכס קושניר: גיא, באמת, לא.

אלכס קושניר: אם זה לעניין המועד בלבד.

ינון אזולאי: גיא, ברוך הבא לפוליטיקה.

אלכס קושניר: בפריימריז של איזו מפלגה אתה מתמודד?

גיא גולדמן: שווי הטבות המס עומד על חצי מיליארד שקלים, הרוב המכריע מתבטא בהטבות מע"מ.

גיא גולדמן: חלק גדול לא הולך לפריפריה.

אלכס קושניר: עינת, בבקשה.

עינת גנון: הרשות הממשלתית להתחדשות העירונית מקדמת היום 15 תוכניות כלל עירוניות שמתוקפן ניתן יהיה להוציא היתרי בנייה והן שמאפשרות את הארכת התמ"א כמו שקבעה המועצה הארצית עד 2026.

אלכס קושניר: אנחנו נעשה את הדבר הבא, אני חושב שזה מבטא את דעת חברי הוועדה.

אלכס קושניר: אנחנו רוצים להאריך את תוקף החקיקה עד 18 במאי 2026.

אלכס קושניר: אני מבין שיש לכם צורך לברר האם זה אפשרי או לא אפשרי ולתת לנו את העמדה הממשלתית.

אלכס קושניר: נצא להפסקה ונחזור בשעה 13:00.

אלכס קושניר: טוב, אני רוצה לחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: נשמע את עמדת הממשלה.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, בבקשה.

ליהי קושנר גינוסר: לאחר התייעצות גם עם ועדת הבחירות וגם עם הגורמים הממונים עלי, ביחס להצעה להאריך עד מאי 2026, נאמר לי שאנחנו בונים את דיני האיפוק והריסון ביחס לרשות המבצעת.

ליהי קושנר גינוסר: אנחנו בחנו עד סוף 2023 ובזה לא ראינו מניעה משפטית.

ליהי קושנר גינוסר: ביחס ל-2026, הואיל ואין הצעה ממשלתית להאריך, אז אנחנו לא רואים מקום להביע עמדה משפטית.

אלכס קושניר: אין עמדה משפטית?

ליהי קושנר גינוסר: כן.

נירה שפק: 25 דקות חיכינו כדי לגלות שאין עמדה.

אלכס קושניר: מה העמדה של משרד האוצר?

יפתח עשהאל: מבחינה מקצועית אין מניעה להארכה.

יפתח עשהאל: אם היועץ המשפטי של רשות המיסים ירצה הוא יכול להוסיף.

גיא גולדמן: דיברנו על זה גם בתחילת הדיון.

גיא גולדמן: היועץ המשפטי של האוצר אומר שהתזכיר הופץ עד אוקטובר 2022, שווי ההטבות עליהן דיברתי קודם לא הוצג לממשלה בצורה מסודרת, לא עבר דיון ממשלתי, לא נבחן.

גיא גולדמן: זה מה שאסי אומר, דיברתי איתו עכשיו.

יפתח עשהאל: אין פה חסם תקציבי, יש פה חסם של ועדת בחירות.

גיא גולדמן: ההחלטה כולה על כל המשמעויות שלה.

אלכס קושניר: לא הבנתי.

גיא גולדמן: ההחלטה להאריך את הטבות המס לא עברה דיון מסודר בממשלה.

גיא גולדמן: נקודת האיזון שמקובלת על היועץ המשפטי של האוצר היא סוף 2023.

גיא גולדמן: כל הרקע של ממשלת מעבר ובחירות רק מחמיר את הבעיה.

גיא גולדמן: הדיון המקצועי הוצג, אנחנו מדברים על השינוי שרוצים לעשות בהצעת החוק, האם הוא מתאפשר בעת הזאת.

ישי איצקוביץ: הקוהרנטיות מלמדת שההחלטה להאריך התקדמה ולכן היא חלק, במקום שהטפל ילך - - -

גיא גולדמן: זה עניין של עובדה.

גיא גולדמן: הממשלה לא קיבלה החלטה בנושא הזה, זאת עובדה.

גיא גולדמן: לגבי הטבות המס הממשלה לא קיבלה החלטה.

אלכס קושניר: אני לא מצליח להבין, שאלתי שאלה פשוטה.

אלכס קושניר: הוועדה רוצה להאריך את זה עד 18 במאי 2026.

אלכס קושניר: האם קיימת מניעה משפטית מבחינת הממשלה להאריך את זה למועד המדובר?

גיא גולדמן: מניסיוני עד היום מקובל שהיועץ המשפטי לממשלה הוא המודיע על מניעה משפטית.

גיא גולדמן: ליהי אומרת שהוא לא הספיק להידרש לשאלה הזאת בלו"ז הנוכחי.

גיא גולדמן: אנחנו, בייעוץ המשפטי של המשרד, אסי נדרש לזה אתמול ודיבר גם עם שלומית.

גיא גולדמן: קיימנו על זה דיון מסוים, לא חשבנו שתתבקש הארכה עד 2026, לכן זה לא הספיק לעלות בפני היועץ המשפטי לממשלה או לדרג בכיר כל-כך.

גיא גולדמן: בדרך כלל היועץ המשפטי הבכיר קובע לגבי מניעה משפטית.

אלכס קושניר: ליהי, בבקשה.

ליהי קושנר גינוסר: כמו שגיא הציג, הדבר הזה לא עלה לדיון אצלנו.

ליהי קושנר גינוסר: אין עמדה ממשלתית שנבחנה, לנו לא נאמר שיש עמדה ממשלתית לגבי הבקשה להאריך את זה עד 2026.

ליהי קושנר גינוסר: נאמר לי - - -

אלכס קושניר: איני שואל לגבי עמדה מקצועית ממשלתית, אני שואל מבחינת דיני איפוק וריסון.

אלכס קושניר: אם הכנסת מקבלת החלטה שהיא קוהרנטית עם המועדים של התוכנית, האם קיימת כאן בעיה?

אלכס קושניר: לא הצלחתי להבין את העמדה שלכם.

אלכס קושניר: אולי חשבתם שתאמרו תאריך ואנחנו נגיד אמן.

ליהי קושנר גינוסר: מבחינת ההחלטה של הכנסת להאריך, את זה אשאיר לשלומית ארליך.

ליהי קושנר גינוסר: מבחינת החלטה של הממשלה להאריך – אין החלטה כזו.

ליהי קושנר גינוסר: אנחנו בוחנים החלטות של הרשות המבצעת ואין החלטה שכזו.

שלומית ארליך: דיברנו על זה, זה לא משהו שהוא חדש.

שלומית ארליך: התאריך שנקוב בהצעת החוק מתייחס לאוקטובר 2022 והוא לא רלוונטי.

שלומית ארליך: אני חושבת שכולם מבינים שבמצב הדברים של בחירות יש קושי.

שלומית ארליך: הן מבחינת סעיף 38 והשלכות נוספות.

שלומית ארליך: דיברנו איתכם עוד קודם לכן כדי להבין מה המצב.

שלומית ארליך: אני מבינה שמבחינת משרד האוצר, ודיברתי גם עם היועמ"ש של משרד האוצר, אתם רוצים להאריך עד דצמבר 2023 ואני מבינה שמבחינה מקצועית אין קושי בכך, כך מציג זאת יפתח.

שלומית ארליך: יתרה מזאת, נאמר שבכל זאת יש חקיקה ויש החלטה שמדברים על כך שהמועד שנקבע הוא ה-18 במאי 2026.

שלומית ארליך: אנחנו לא מצליחים להבין מכם, היושב-ראש רוצה לכוון למאי 2026 כדי שזה יעמוד בהלימה עם כל החקיקה שעוסקת בתחום הזה.

גיא גולדמן: אני חושב שמיצינו את הדיון.

גיא גולדמן: היועץ המשפטי של האוצר חושב שיש להשאיר לממשלה הבאה לקיים דיון מסודר.

אלכס קושניר: גיא, לממשלה הבאה יהיו כל הכלים לצורך קיום דיון מסודר ולשנות חקיקה, זה יהיה תפקידה של הממשלה הבאה וגם תפקיד הכנסת הבאה.

גיא גולדמן: אני חושב שזה קשה יותר, אני לא זוכר הטבת מס שבוטלה, שלומית ותיקה כמוני לפחות.

אלכס קושניר: אני זוכר הטבת מס שלא הוארכה והכניסה את השוק לקיפאון של שבעה חודשים, את זה אני כן זוכר, זאת הטבת המס המדוברת.

אלכס קושניר: איך אתה מתמודד עם זה, גיא, אני לא מצליח להבין אתכם, באמת.

גיא גולדמן: איך אני מתמודד עם מה?

אלכס קושניר: איך אתה מתמודד עם זה שאתה מכניס את שוק הנדל"ן, שהוא גם כך שוק בעייתי, לעוד אירוע של אי-ודאות.

אלכס קושניר: אנחנו לא יודעים מה יקרה פה בעוד שלושה חודשים ובעוד ארבעה חודשים, אנחנו לא יודעים מה גורלה של תוכנית שקד כי התקנות עדיין לא מוכנות.

אלכס קושניר: היום אנחנו נמצאים לאחר שבעה חודשי קיפאון בכל הנושא של תמ"א 38 בגלל שאף אחד לא ידע מה הולך לקרות עם המיסים האלה, אז בואו נתקע עוד פעם את השוק.

גיא גולדמן: זאת בדיוק הסיבה שהיועץ של האוצר הסכים להאריך עד סוף 2023.

אלכס קושניר: אבל יש רשויות שכבר האריכו את התמ"א, יש כבר היום, מה לעשות איתן?

גיא גולדמן: אני לא יודע אם הטבת מס היא הדרך היחידה לסבסד פרויקטים.

ינון אזולאי: כרגע זה מה שיש.

אלכס קושניר: כרגע זה מה שעל השולחן.

אלכס קושניר: כשהאריכו את זה אז לקחו את זה בחשבון, גיא.

אלכס קושניר: אני לא מבין במונחים משפטיים ואני יכול לדבר על טענת ההסתמכות, אבל יכול להיות שאני מדבר שטויות, יכול להיות, אני לא פוסל את זה.

אלכס קושניר: יש רשויות מקומיות שהלכו על המהלך הזה מתוך ידיעה שיש הטבות מס שנלוות לתוכנית ופתאום אתה אומר: "2023".

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: ככה.

גיא גולדמן: מליאת הכנסת ביטלה לפני שבוע צו מכסות חקלאיות וזה עשה בלגאן.

אלכס קושניר: איך זה קשור?

גיא גולדמן: אני אומר שכל הדברים האלה, הכנסת עשתה, אי-הוודאות הרבה יותר קשה.

ינון אזולאי: גיא, באותו זמן הלכו והוציאו צו חדש.

גיא גולדמן: רק על הדבש והביצים.

ינון אזולאי: כי זה הצו שבוטל.

גיא גולדמן: בוטל על עוד.

ינון אזולאי: אני הגשתי את הערעור על הצו, היום עולה הצו על הירקות.

ינון אזולאי: כשאתה מבטל צו אתה מייצר צו אחר בשינוי קל, אין לזה משמעות.

ינון אזולאי: כשאתה בא בחקיקה אתה לא יכול להגיד שביטלת בשבוע שעבר והשוק לא ככה.

ינון אזולאי: כרגע יש תיחום מסוים של זמן.

ינון אזולאי: העיריות, על פי חוק, האריכו לעצמן עד 2025 או 2026.

ינון אזולאי: עכשיו אתה אומר שאתה לא נותן להם את הוודאות הזאת.

ינון אזולאי: אתה רוצה לתת הטבות אחרות?

ינון אזולאי: תן, אבל גם את זה אין.

ינון אזולאי: חייבים, אם כן, להאריך את מה שכרגע בחוק, זה ודאות.

אלכס קושניר: נעבור להקראה של הסעיפים ולקראת סוף הדיון נחליט לגבי המועד.

ישי פרלמן: ישי פרלמן מרשות המיסים.

ישי פרלמן: זה הסעיף שמאריך את הטבת מיסוי המקרקעין – הפטור ממס השבח.

ישי פרלמן: הסעיף הבא הוא הסעיף שעושה בדיוק את אותו הדבר אבל נותן את המע"מ אפס.

ישי פרלמן: זה מאריך את הטבת מע"מ אפס עד התאריך שיוחלט עליו.

ישי פרלמן: זה נועד להסדיר את התקופה שמפקיעת הוראת השעה הנוכחית ועד היום, זה יהיה רטרואקטיבי ואף אחד לא ייפול בין הכיסאות.

ישי פרלמן: כל מי שחתם על עסקאות בין לבין יוכל ליהנות מהפטור ממס.

שלומית ארליך: נאמר שמדובר בחיקוק שפקע ב-31 בדצמבר 2021 ואתם מבקשים להחיות אותו בחזרה.

שלומית ארליך: אנחנו יוצרים רצף מה-1 בינואר והלאה ואז בעצם זה יעמוד ברצף.

אלכס קושניר: נצא להתייעצות סיעתית קצרה, נחזור בעוד עשר דקות.

אלכס קושניר: בינתיים תבדקו מה התאריך העברי של 18 במאי 2026.

אלכס קושניר: אני מחדש את הדיון.

אלכס קושניר: קיימנו התייעצות נוספת, תוכנית תמ"א 38 תקפה עד 18 במאי 2026.

אלכס קושניר: לגבי טענת כבילת שיקול דעת הממשלה הבאה אני חייב להגיד דבר פשוט ומובן מאליו שחשוב שייאמר: במידה שהממשלה הבאה תרצה לבטל את תמ"א 38 – היא תבטל.

אלכס קושניר: אם כך יקרה אזי לא תהיה משמעות להטבות המס המדוברות.

אלכס קושניר: אנחנו חייבים לייצר קוהרנטיות בין תוקף התוכנית לבין תוקפן של הצעות המס ובעיקר לתת ודאות לשוק, שהשוק ימשיך לעבוד.

אלכס קושניר: המצב שבו אנחנו נמצאים היום, לפני אישור החוק הזה במליאה, הוא מצב בלתי-נסבל שבו יש שבעה חודשים שהשוק תקוע, השוק בקיפאון כי אף אחד לא יודע מה הולך לקרות.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים עד כמה הוודאות חשובה לשוק הנדל"ן ולכן אני מבקש לשנות את הנוסח בסעיף 1 ו-2 ל-18 במאי 2026 ובהתאם, בתאריך העברי, ב' בסיון התשפ"ו.

נירה שפק: אני רוצה לפרגן לכבוד היושב-ראש - - -

ינון אזולאי: רגע, אקצר, ממחר יש ועדת הסכמות.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שעשינו עבודה טובה וגם היה שיתוף פעולה בדברים מסוימים.

ינון אזולאי: היו גם ויכוחים, היו גם הסכמות, בסך הכול השתדלת להיות הוגן בכל הנושאים.

ינון אזולאי: גם כשהיו ויכוחים עבדנו בשיתוף פעולה ובצורה הוגנת.

ינון אזולאי: לגבי הטענה בכפוף לחוק, אני מנסה לחשוב, דיברת על כבילת שיקול דעת, אני לא הייתי מסכים אבל כיוון שיש פה את הייעוץ המשפטי שאומר את זה אז אני סותם את הפה בעניין הזה.

ינון אזולאי: יותר מזה, זה דבר שהוא טוב ונכון ואני חושב שראוי לעשות זאת ובמהרה.

ינון אזולאי: צריך לעשות מעבר לכך ויותר למען הפריפריה.

ינון אזולאי: צריך לעזור להם לבנות כדי שישתלם להם.

אלכס קושניר: מסכים עם כל מילה.

אלכס קושניר: לא נעשה היום סיכום של פעולת הוועדה מכיוון שחסרים פה הרבה מחבריה.

אלכס קושניר: נעלה להצבעה את הצעת חוק הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 99), התשפ"ב–2022.

אלכס קושניר: נצביע לפי סעיפים.

אלכס קושניר: סעיף מספר 1 עם התאריך החדש.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: אושר פה-אחד.

אלכס קושניר: סעיף מספר 2 עם התאריך החדש, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: סעיף מספר 3, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: גם סעיף מספר 3 אושר פה-אחד.

אלכס קושניר: החוק הוכן בוועדת הכספים לקראת קריאה שנייה ושלישית ויעלה להמשך דיון במליאה.

ינון אזולאי: אני ויהדות התורה ביקשנו רשות דיבור במליאה.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.